ISSN 2538-9017 (print) / ISSN 2538-9025 (online) Mokslo darbų leidinyje Darnios aplinkos vystymas (anksčiau - Miestų želdynų formavimas ISSN 1822-9778 (print), ISSN 2029-4549 (online)) spausdinami technologijos, medicinos ir sveikatos, gamtos, socialinių mokslų sričių, taip pat tarpkryptiniai moksliniai straipsniai, kuriuose analizuojamos problemos, jų sprendimo būdai, susijusios su įvairiapusišku žmogaus aplinkos formavimu. Žurnale skelbiami originalūs moksliniai straipsniai ir kita mokslinė informacija lietuvių, anglų, rusų kalbomis.
Atskiri straipsniai yra skelbiami „Open Access“ pagal „Creative Commons“ licenciją CC-BY 4.0, leidžiančią neribotai naudoti, platinti ir atgaminti betkokioje laikmenoje, su sąlyga, kad nurodytas originalus autorius ir šaltinis. Autoriai išlaiko autorių teises į savo straipsnius, tačiau suteikia Klaipėdos valstybinei kolegijai pirmojo leidinio teisę.
Inovatyvių sveikatos technologijų pritaikymo pajėgumų didinimas pasaulinėje sveikatos priežiūros sistemoje
Dirbtinio intelekto naudojimas sveikatos priežiūros srityje dar tik pradeda veikti ir dar nepasiekė savo galimybių ribos, kad pasaulinė sveikatos priežiūros sistema būtų teisingesnė ir saugesnė. Egzistuoja didelis atotrūkis tarp DI pažadų ir realaus jo įgyvendinimo sveikatos priežiūros įstaigose. DI yra socialinė-techninė sistema ir viena pati DI technologija negali išspręsti mūsų sveikatos problemų. Šio tyrimo klausimas: į kokius socialinius, politinius ir ekonominius pasaulinės sveikatos sistemos elementus reikia atsižvelgti, kad dirbtinio intelekto pajėgumai būtų optimizuoti? Straipsnyje naudojami kokybiniai tyrimai, siekiant gauti ekspertų nuomones, ištirti tam tikrų DI įrenginių diegimo Honkonge ir Singapūre sėkmės atvejus ir integruoti nuo 1987 DI technologijų iniciatyvų didelėje Kanados ligoninėje priimtas ir įgytas pamokas. Autorius rekomenduoja, kaip pasiūlos pusė padidina jų patikimumą, o paklausa – pasitikėjimą. Pasiūla apima technologijų tiekėjus, teisines, politikos ir profesines organizacijas, rizikos kapitalo investuotojus ir akademines tyrimų institucijas, kurios turi teikti atsakingą dirbtinį intelektą ir valdyti AI, kad gautų ilgalaikę naudą. Rekomenduojama didinti sveikatos priežiūros organizacijų pasitikėjimą, įskaitant lyderių buvimą, organizacijų derinimą, finansavimo mechanizmus, naujas profesines tapatybes, pacientų skaitmeninio ir sveikatos raštingumo gebėjimus ir palankią organizacijos kultūrą. Tie patys dirbtinio intelekto įrenginiai turėtų būti suderinami tarp sveikatos priežiūros sistemų savo šalyse ir už jų ribų. Norint palengvinti produktų ir parametrų palyginimą, reikia naudoti standartizuotą duomenų kokybės vertinimą, lyginamuosius duomenų rinkinius, finansavimo mechanizmus ir susitarimą dėl modelio ir klinikinio efektyvumo priemonių. Investicijos į skaitmeninės infrastruktūros palaikymą mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse yra būtinos, kad dirbtinio intelekto įrenginiai veiktų efektyviai. Įvairios suinteresuotosios šalys turi nuolat demistifikuoti DI ir dalyvauti bendradarbiaujant su tais, kurie turi mažiau galios sistemoje.
Autorių teisės (c) 2025 Maria Lai-Ling Lam https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sportuotojų maisto papildų poreikiai kūno kompozicijai koreguoti
Straipsnio tikslas – nustatyti, kokius maisto papildus sportuojantys asmenys renkasi kūno kompozicijos korekcijai. Tyrime analizuojama sportuojančių asmenų, besilankančių maisto papildų parduotuvėse, motyvacija ir papildų pasirinkimai, siekiant pagerinti kūno kompoziciją. Tyrime atkreipiamas dėmesys į didelę socialinės žiniasklaidos tinklų ir bendraamžių įtaką papildų vartojimui, nurodant poreikį vykdyti įrodymais pagrįstas informavimo kampanijas, skatinančias moksline informacija paremtus sportininkų pasirinkimus.
Autorių teisės (c) 2025 Laimutė Kardelienė, Sigutė Ežerskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvos apskričių krovininio kelių transporto rodiklių lyginamoji analizė
Straipsnyje analizuojami Lietuvos apskričių 2020–2024 m. krovininio kelių transporto rodikliai, siekiant įvertinti jų pasiskirstymą ir poveikį regionų ekonomikai. Remiantis statistiniais duomenimis tyrime taikoma lyginamoji analizė, kur statistiniai rodikliai perskaičiuojami santykiniais rodikliais, ir vertinami. Straipsnio tikslas: palyginti Lietuvos krovininio kelių transporto veiklos rodiklius pagal apskritis. Tyrime analizuojama krovininio kelių transporto ūkio subjektų skaičiaus kaita, transporto priemonių parkas, kelių tinklas, kaip transporto infrastruktūros dalis bei vietinių krovinių vežimo tendencijos. Straipsnyje išryškinamos esminės regioninių skirtumų priežastys. Apskričių ekonominiam augimui įtaką turi transporto įmonių tankis ir jų veiklos intensyvumas, kuris priklauso nuo pakraunamų krovinių kiekio, taip pat kelių tinklo prieinamumo ir infrastruktūros išvystymo. Regionuose, kur krovininio transporto įmonių koncentracija ir transporto priemonių skaičius yra didesni, transporto sektorius sudaro svarbią konkrečios apskrities ekonomikos dalį, o tai daro teigiamą poveikį užimtumui ir verslo plėtrai.
Autorių teisės (c) 2025 Jolanta Turbienė, Irina Briuchoveckaja, Danutė Puodžiukienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vitamino C kiekybinis palyginimas Lietuvoje parduodamuose citrusiniuose vaisiuose
Straipsnyje pateikta naujausia mokslinė informacija apie vitamino C reikšmę organizmui, taip pat pristatyti vitamino C citrusiniuose vaisiuose kiekybinio tyrimo rezultatai. Tyrimo tikslas – palyginti vitamino C kiekį Lietuvoje parduodamuose citrusiniuose vaisiuose. Tyrimui naudoti skirtingų rūšių citrusiniai vaisiai (apelsinai, mandarinai, greipfrutai, citrinos) buvo įsigyti iš skirtingų prekybos centrų vasario mėn., atvežti iš skirtingų šalių. Vitamino C nustatymui naudotas efektyviosios skystinės chromatografijos metodas. Didžiausias vitamino C kiekis buvo rastas mandarinuose ir greipfrutuose, vidutinis – apelsinuose, mažiausias – citrinose, tačiau vitamino C koncentracija tos pačios rūšies vaisiuose buvo nustatyta skirtinga, todėl galima daryti išvadas, kas ji daugiau priklauso nuo vaisių kilmės šalies, veislės, nuo jų transportavimo, laikymo sąlygų ir kt. veiksnių.
Autorių teisės (c) 2025 Vijolė Bradauskienė, Lina Lapotinskytė, Rita Kasparavičiūtė, Margarita Kušnerova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gelžbetoninių tiltų ilgaamžiškumo ir tvarumo didinimas optimizuojant betoninę dangą
Transporto sistemos yra gyvybiškai svarbios ekonominei pažangai, o tiltai atlieka labai svarbų vaidmenį sujungiant regionus ir įveikiant gamtines kliūtis, pvz., upes ir slėnius. Šioms struktūroms reikia didelių žmogiškųjų ir finansinių investicijų. Civilinėje inžinerijoje gelžbetoniniai tiltai yra monumentalūs dizaino ir funkcionalumo pasiekimai. Pagrindinis jų ilgaamžiškumo ir tvarumo elementas yra betoninė danga, apsauganti armatūrinį plieną. Šiame darbe nagrinėjama betoninės dangos svarba pailginant tiltų eksploatavimo laiką ir didinant jų tvarumą. Tinkamas tokios infrastruktūros valdymas dera su keliais Jungtinių tautų darnaus vystymosi tikslais (DVT). Konkrečiai, 9-asis tikslas skirtas atspariai infrastruktūrai kurti, skatinant įtraukų ir tvarų pramonės augimą bei inovacijas. Kita vertus, prastas ir neefektyvus planavimas gali trukdyti pasiekti 15-ą tikslą, kuris skirtas žemės ekosistemų apsaugai. Dokumente pripažįstama neišvengiama gelžbetoninių tiltų korozijos problema ir pateikiama apsauginio betono dangos sluoksnio jautrumo analizė. Pateikiamas Portugalijos betoninio tilto A25 greitkelyje atvejo tyrimas. Siekiant kiekybiškai įvertinti gelžbetoninio tilto, kurio betono dangos storis yra 25 mm, 30 mm, 35 mm, 40 mm ir 45 mm, eksploatavimo laiką ir susijusias naudotojo išlaidas, taikomas nusidėvėjimo modelis. Išvados rodo, kad sprendimų ar medžiagų, užtikrinančių ilgesnį betoninių tiltų eksploatavimo laiką, priėmimas gali reikšmingai sumažinti bendras tiltų statybos išlaidas ir poveikį aplinkai. Šis tyrimas pabrėžia kritinį betono dangos vaidmenį tiek gelžbetoninių tiltų patvarumui, tiek tvarumui, akcentuojant tinkamo planavimo ir medžiagų parinkimo poreikį, kad būtų pasiekta ilgalaikė nauda.
Autorių teisės (c) 2025 José Almeida https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Burnos higienistų žinios apie sistemines ligas ir jų ryšį su burnos sveikata
Burnos sveikata yra neatsiejama nuo bendrosios sveikatos. Sisteminės ligos ir būklės gali turėti įtakos burnos ligų išsivystymo rizikai. Burnos higienistai gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant ankstyvus sisteminių ligų požymius ir koordinuojant pacientų sveikatos priežiūrą. Tyrimo rezultatai rodo, kad burnos higienistai pripažįsta ryšius tarp burnos sveikatos ir įvairių sisteminių ligų.
Autorių teisės (c) 2025 Aušra Rudžianskienė, Monika Balčytienė, Viktorija Paulauskienė, Jovita Beržinė, Snaigė Luganeckaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sveikas senėjimas: slaugytojo nuomonės tyrimas
Gyventojų senėjimas yra vienas iš pagrindinių šiuolaikinių demografinių procesų bruožų, kuris ne tik formuoja ateities prognozes, bet ir tampa svarbiu pagrindu nustatant sveikatos priežiūros užduotis. Šis reiškinys daro poveikį ne tik ekonominiams rodikliams, bet ir iškelia naujus sveikatos priežiūros tikslus, kurių pagrindinis akcentas – sveiko senėjimo užtikrinimas, siekiant sušvelninti senėjančios visuomenės poveikį. Atsižvelgiant į šiuolaikinę greitai senstančią visuomenę ir augantį pacientų su sudėtingais poreikiais skaičių, būtina atkreipti dėmesį į slaugytojo veiklą, kaip svarbaus sveikatos priežiūros specialisto, užtikrinančio orią ir sveiką senatvę. Nuolatinis vyresnio amžiaus žmonių skaičiaus augimas reikalauja plėsti gydymo, slaugos, globos bei ligų prevencijos paslaugas. Todėl šiandien itin svarbu kalbėti apie sveiką senėjimą bei analizuoti, kokį vaidmenį šioje srityje atlieka slaugytojo veikla.
Autorių teisės (c) 2025 Olga Kalugina, Lina Gedrimė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Skaitmeninė transformacija ir organizaciniai pokyčiai: literatūros analizė
Skaitmeninė transformacija keičia organizacijų struktūrą ir veikimo būdus, tačiau daugelis jos poveikių išlieka neaiškūs. Šiame straipsnyje skaitmeninę transformaciją suskaidome į tris pagrindinius komponentus: skaitmenizavimą ir visapusišką transformaciją. Toliau pateikiame integruotą sistemą, kuri apima ne tik technologinius pokyčius, bet ir organizacinės struktūros bei kultūros poslinkius. Apžvelgdami literatūrą nuo 2018 iki 2024 metų ir nagrinėdami realaus pasaulio pavyzdžius – nuo tokių įmonių kaip „Amazon“ ir „GE“ sėkmės istorijų iki tokių atvejų kaip „Blockbuster“ ir „Nokia“ patirtų sunkumų – parodome, kad skaitmeninė transformacija gali lemti plokštesnes hierarchijas ir lankstesnius, duomenimis grįstus sprendimų priėmimo procesus. Vis dėlto išlieka tokių iššūkių kaip kultūrinis pasipriešinimas ir sunkumai integruojant esamas sistemas. Mūsų tyrimai rodo, kad sėkminga transformacija reikalauja kruopštaus technologijų, kultūros ir strategijos suderinimo. Be to, siūlome diagnostinį įrankį, skirtą organizacijos skaitmeninei brandai įvertinti, ir pabrėžiame, kad skaitmeninė transformacija nėra vienkartinis įvykis, o nuolatinė strateginė kelionė, kurios tikslas – išlaikyti konkurencinį pranašumą sparčiai besikeičiančioje skaitmeninėje aplinkoje.
Autorių teisės (c) 2025 Murat Mehmet Koska, Cemal Akturk, Ceren Cubukcu Cerasi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Du svetimžemių sumedėjusių augalų invazyvumą nagrinėjantys leidiniai: atsiliepimas apie jų nuostatas arba šlakelis žibalo į diskusijų laužą
Svetimžemės sumedėjusių augalų rūšys visada iš pradžių kelia susižavėjimą, kolekcionavimo aistrą, sodinamos želdynuose, vėliau dalis jų ima kelti problemų dėl savo nevaldomo plitimo, įtraukiamos į invazinių augalų arba potencialiai invazyvių ir susirūpinimą keliančių rūšių sąrašus. Šia tema pastaruoju metu vis plačiau diskutuojama tiek specialistų – botanikų, dendrologų, kraštovaizdžio architektų, ekologų, arboristų – rate, tiek visuomenėje. Rimtiems, argumentuotiems pokalbiams nuteikia du profesionalūs leidiniai, tiesa, jau ne nauji, bet aktualūs, lemiantys pozicijas ekosistemų apsaugoje. Vienas jų, išleistas 2020 m., VDU Žemės ūkio akademijos mokslininkų miškininkų Linos Straigytės ir Gintauto Čingos mokslo studija Svetimų medžių rūšių auginimo galimybės ir apribojimai Lietuvos ir Europos Sąjungos šalių miškuose (Kaunas, VDU leidykla, 124 p.). Antras – autorių kolektyvo (redaktoriai Zigmantas Gudžinskas, Valerijus Rašomavičius) parengta ir 2023 m. pabaigoje išleista knyga Invazinės ir svetimžemės rūšys Lietuvoje (Vilnius, Gamtos tyrimų centras, 312 p.). Abiejų leidinių – trumpumo ir aiškumo dėlei vieną jų toliau vadinsime miškininkų knyga, MK, kitą – gamtininkų knyga, GK – turinio nuostatos ir praktinis aspektas tarsi oponuoja tarpusavyje.
Autorių teisės (c) 2025 Steponas Deveikis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Skaitmeninis kulisinio mechanizmo kinematinių parametrų modeliavimas
Straipsnyje apžvelgiamos mokslinės ir techninės problemos, susijusios su skaitmeniniu modeliavimu mechanikos inžinerijos srityje. Mašinų kūrimas ir tobulinimas nebeįmanomas be automatizuotų projektavimo sistemų, kurios leidžia inžinieriams vizualizuoti, analizuoti ir optimizuoti prototipus prieš juos gaminant. Tyrimo objektu pasirinktas kulisinių mechanizmų kinematinių parametrų modeliavimas ir vizualizacija, naudojantis kompiuterinės projektavimo programos SolidWorks Motion Analysis įrankiu. Sukūrus skaitmeninį sinusinio kulisinio mechanizmo judesio analizės modelį, buvo sugeneruotos kinematinių parametrų diagramos. Gauti rezultatai patvirtino skaitmeninio modeliavimo tikslumą, didelį greitį ir tiesioginį pritaikomumą mechanikos inžinerijos studijose.
Autorių teisės (c) 2025 Tytas Savickas, Sigutė Savickienė, Jūratė Vaitekonienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Straipsnio autorius analizuoja Vilniaus miesto želdinimo ir želdinių priežiūros standarto – naujo Vilniaus miesto savivaldybės leidinio – nuostatas. Jis vadinamas antruoju standartu, nes pirmasis standartas, reglamentuojantis miesto gatvių tvarkymą ir želdinimą, Vilniaus miesto savivaldybės gatvių infrastruktūros standartas buvo išleistas anksčiau, 2021 metais. Pateikiamos kritinės pastabos abiem leidiniams.
Seras Patrick Geddes (1854–1932) ir jo pasekėjai: ekologinio miestų planavimo ištakos ir tradicija – analizės metmenys
Straipsnyje pristatoma ir analizuojama ekologinio planavimo ir projektavimo urbanistikoje ir kraštovaizdžio architektūroje idėjos ir tradicijos raida, akcentuojant Patrick Geddes (1854–1932), Ian Lennox McHarg (1920–2001), John Ormsbee Simonds (1913–2005) ir kitų kūrybinį indėlį į šią sritį. Analizuojami urbanistinio planavimo darnoje su gamta aspektai, mokslinė ir metodinė šių kūrėjų veikla, kuri buvo ir išlieka reikšminga ir aktuali ir Lietuvos urbanistikos bei kraštovaizdžio architektūros raidai.
Autorių teisės (c) 2025 Steponas Deveikis, Vaiva Deveikienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klaipėdos apskrities žemės ūkio naudmenų plotų 2004-2024 metų kaita ir jos priežastys
Žemės ūkio naudmenų naudojimo pokyčių tyrimai yra svarbūs užtikrinant maisto saugumą, skatinant tvarų žemės naudojimą, saugant aplinką, palaikant ekonomikos augimą, stebint klimato kaitos poveikį ir formuojant politikos kryptis. Jie padeda identifikuoti iššūkius ir planuoti ilgalaikius sprendimus, siekiant subalansuoti maisto gamybą, aplinkos apsaugą ir ekonominį vystymąsi. Žemės ūkio naudmenų plotų kaitą lemia keli pagrindiniai veiksniai: ekonominiai (rinkos svyravimai, subsidijos, ūkininkavimo modernizacija), demografiniai ir socialiniai pokyčiai (emigracija, ūkininkų senėjimas, ūkių stambėjimas), gamtiniai veiksniai (klimato kaita, dirvožemio degradacija) ir urbanizacija (miestų plėtra, infrastruktūros kūrimas). Taip pat didelį poveikį turi aplinkosaugos politika, kurioje skatinama atkurti natūralias ekosistemas ir mažinti žemės ūkio poveikį aplinkai. Išnagrinėjus žemės ūkio naudmenų plotų pokyčius Klaipėdos apskrityje nuo 2004 iki 2024 metų, nustatyta, kad žemės ūkio naudmenų plotas sumažėjo 9775,89 ha arba 3,46 %. Šiuo laikotarpiu ariamos žemės plotas sumažėjo 5367,78 ha arba 2,28 %, sodų plotai sumažėjo 4240,15 ha arba 83,89 %, o pievų ir natūralių ganyklų plotas sumažėjo 167,96 ha arba 0,41 %. Nuo 2004 iki 2024 metų žemės ūkio naudmenų plotai daugelyje Klaipėdos apskrities savivaldybių sumažėjo. Didžiausia plotų kaita nustatyta Klaipėdos ir Palangos miestų savivaldybėse, kuriose žemės ūkio naudmenų plotai sumažėjo atitinkamai 22,45 % ir 13,41 %.
žemės ūkio naudmenų plotų kaitos priežastys
Autorių teisės (c) 2025 Giedrė Ivavičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Antropogeninio kraštovaizdžio ploto ir jo komponentų plėtra Klaipėdos apskrityje
Per paskutinius dešimtmečius, intensyvėjant žmogaus veiklai ir urbanizacijai, kraštovaizdžio pokyčių tyrimai, orientuoti į urbanizuotų ir natūralių teritorijų pusiausvyrą, tampa vis aktualesni. Šio straipsnio tikslas – išanalizuoti Klaipėdos apskrities ir jos savivaldybių antropogeninio kraštovaizdžio plotų 2011–2024 m. kaitą. Straipsniui parengti buvo taikomi šie tyrimo metodai: literatūros apžvalga, esamos situacijos įvertinimas, grupavimas, palyginimas, analitinė ir statistinė analizė, loginė analizė ir grafikos metodai. Analizė parodė, kad Klaipėdos apskrities antropogeninis kraštovaizdis padidėjo 9782,82 ha, t. y. 38,05 procento. 2011 metais antropogeninis kraštovaizdis Klaipėdos apskrityje sudarė 4,94 %, o 2024 metais – 6,80 %. Išanalizavus kraštovaizdžio komponentų teritorijų pokyčius Klaipėdos apskrityje, nustatyta, kad užstatytų teritorijų plotas per 13 metų padidėjo 10704,50 hektaro arba 79,42 %. Tuo pačiu laikotarpiu kelių plotas sumažėjo 1340,81 ha arba 13,32 %, o pažeistos žemės plotas padidėjo 419,20 ha arba 19,35 %. Tyrimas rodo, kad Klaipėdos apskrityje vyksta spartus urbanizacijos procesas, todėl būtina įgyvendinti aplinkos apsaugos priemones, kad būtų išvengta natūralaus kraštovaizdžio ir jo komponentų degradacijos.
Tvarumas skaitmeniniame amžiuje: mobiliųjų programėlių vaidmuo tvarkant maisto atliekas
Apžvalgos tikslas – supažindinti su naujausiais moksliniais tyrimais apie maisto švaistymą ir apibendrinti skaitmeninių technologijų ir mobiliųjų programėlių poveikį tvarumui ir kaip jas galima panaudoti siekiant sumažinti maisto švaistymą visą vartojimo etapą.
Autorių teisės (c) 2024 Viktoras Liorančas, Chi-Ching Lee https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Eksperimentinės Viduramžių dvirankių kalavijų gamybos technologija
Šiame tyrime buvo išnagrinėta dvirankio flambergo, istorinio Europos ginklo, gamybos procesas, pabrėžiant techninės sudėtingumo, ergonomikos principų taikymo svarbą ir eksperimentinės archeologijos metodų pritaikymą. Flambergo gamyba, reikalaujanti aukštos kvalifikacijos meistrų darbo, buvo techniškai sudėtinga dėl unikalaus dizaino ir funkcinio pritaikymo, todėl šis ginklas tapo elitiniu ir prieinamu tik nedaugeliui. Ginklo rankenos ilgis, ašmenų dydis, papildomas skersinukas ir ricasso suteikė jį naudojančiajam nepaprastą kertamąją galią bei manevringumą mūšio lauke. Nepaisant flambergo privalumų, jo gamybos procesas atskleidė ir tam tikrus trūkumus: sumažėjęs ašmenų standumas, didesnis svoris, tai lėmė šio ginklo populiarumo mažėjimą XVII amžiaus pabaigoje. Tyrimo metodika, apimanti eksperimentinę rekonstrukciją, dizaino ir gamybos eksperimentus, fizinio ir mechaninio efektyvumo testus bei eksperimentinės metalurgijos taikymą, leido giliau suprasti istorinės ginkluotės gamybos technologijas, medžiagų savybes bei praktinio naudojimo ergonomiką. Tyrimo rezultatai rodo, kad ašmenų kietumo skirtumai atsirado dėl nevienodo temperatūros pasiskirstymo per ašmenis, priklausomai nuo jų masės ir storio, tai patvirtina, kad kiekviena ginklo dalis reikalauja individualaus termoapdorojimo požiūrio. Šis darbas įrodo, kad eksperimentinė archeologija ir praktinės rekonstrukcijos yra svarbios ne tik istorinių ginklų gamybos procesų atkūrimui, bet ir gilesniam istorinės kultūros supratimui skatinti.
Autorių teisės (c) 2024 Jonas Rapolas Nariūnas, Vitalijus Rudzinskas, Gintaras Valeika https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Juostinių transporterių elektros energijos sąnaudų mažinimo priemonės
Šiuolaikinėje pramonėje eksploatuojama įvairių modifikacijų juostinių transporterių, nes tai yra vienas iš energiškai efektyviausių būdų transportuojant birias medžiagas gamybos įmonėse, krovos kompanijose ar birių produktų išgavimo vietose. Dėl didėjančių visame pasaulyje elektros energijos kainų, proporcingai didėjo ir juostinių transporterių eksploatacijos kaštai, todėl išaugo galutinio produkto ar paslaugos kaina. Atlikus tyrimą nustatyti pagrindiniai faktoriai, kurie lemia energijos sąnaudų didėjimą eksploatuojant juostinius transporterius. Straipsnyje pateikti sprendimo būdai padedantys mažinti energijos sąnaudas nuo pat transporterio projektavimo žingsnių iki jo eksploatavimo realioje vietoje. Didėjantis energijos suvartojimas eksploatuojant juostinius transporterius neigiamai veikia aplinką, didėja emisijų kiekiai.
Autorių teisės (c) 2024 Diana Šateikienė, Dmitrij Terebencev https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vandenilio prisotintas vanduo: nauda organizmui ir ligų prevencijai
Straipsnyje analizuojama vandenilio prisotinto vandens nauda organizmui bei panaudojimo galimybės įvairių ligų simptomams mažinti. Analizei atlikti buvo peržiūrėta mokslinė literatūra apie vandenilio prisotintą vandenį, jo panaudojimo galimybes bei naudą organizmui. Kasdienis vandeniliu papildyto vandens naudojimas mažina oksidacinį stresą, stabdo ligų vystymąsi bei palengvina simptomus, stabdo ląstelių senėjimo procesus, turi teigiamą poveikį odos išvaizdai: sumažina UV odos pažeidimus, padidina I tipo kolageno sintezę odoje. Rezultatų analizė patvirtino, kad vandenilio prisotintas vanduo saugus sveikiems asmenims, o sergantiems kokiomis nors ligomis prieš vartojant tokį vandenį rekomenduojama pasitarti su gydytoju.
Autorių teisės (c) 2024 Vijolė Bradauskienė, Sigutė Ežerskienė, Giedrius Šilas, Reda Tamelienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Konteinerių terminalo technologinės linijos ekologinio efektyvumo vertinimas
Šiame straipsnyje nagrinėjamas jūrų uosto konteinerių terminalo technologinės linijos ekologinis efektyvumas, atsižvelgiant į Europos žaliosios krypties strategijos reikalavimus ir CO2 emisijų mažinimo tikslus. Tyrimo kontekste pabrėžiamas ekologinis aspektas, vertinant ne tik integruotus efektyvumo rodiklius, bet ir atsižvelgiant į darnios plėtros veiksnius, grindžiamus energijos efektyvumu bei CO2 ir kitų teršalų emisijų mažinimu. Europos žaliosios krypties strategija verčia jūrų uostus vertinti ne tik integruotus efektyvumo rodiklius, bet ir įgyvendinti CO2 emisijų mažinimo priemones. Šiame kontekste pabrėžiama Klaipėdos uosto iniciatyva, kuri įgyvendina žaliojo uosto vystymo planą pagal Europos žaliosios krypties direktyvas. Daugumoje esamų taršos emisijų vertinimo modelių analizuojamos bendros metinės emisijos, tačiau nėra išsamiai apibrėžtų vertinimo modelių, kaip įvertinti konkrečios technologinės linijos ekologinį efektyvumą. Tyrimo metu atliktas konteinerių terminalo vertinimas, kuriame įvertintos CO2 emisijos vykdant krovos į laivą operacijas naudojant konkretų krovos technologinį procesą. Pagrindinis tyrimo indėlis – patikrinti išmetamo CO2 kiekio konteinerių terminaluose vertinimo modelį, kuriame naudojamas judėjimo pagal transporto rūšį metodas. Tyrimas suteikia įžvalgų, kurios gali būti pritaikytos kituose jūrų uostuose siekiant optimalaus technologinės linijos efektyvumo bei aplinkosaugos standartų atitikimo.
Autorių teisės (c) 2024 Vilma Locaitienė, Ričardas Malkus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Raudonėlių eterinio aliejaus poveikis Atlanto menkių nugarinių galiojimo laikui ir juslinėms savybėms
Raudonėlių eterinis aliejus vis dažniau naudojamas maistui konservuoti. Tačiau raudonėlių eterinio aliejaus antimikrobinis aktyvumas Atlanto menkėje vis dar neaiškus. Šiame tyrime įvertintas raudonėlių eterinio aliejaus poveikis Atlanto menkių nugarinių galiojimo laikui ir juslinėms savybėms taikant skirtingus apdorojimo būdus. Tyrimas parodė, kad Atlanto menkių nugarinės su raudonėlių eteriniu aliejumi galiojimo laikas sumažėjo dviem dienomis, palyginti su kontroline grupe. Remiantis tyrimo rezultatais galima teigti, kad raudonėlių eterinis aliejus pasižymi antibakterinėmis savybėmis tik tam tikromis sąlygomis.
Phaseolus vulgaris ir Phaseolus lunatus pupelių naudojimo makaronų gamyboje galimybės
Pastarąjį dešimtmetį mokslinėje literatūroje įvairūs ankštiniai augalai dominuoja kaip žaliava naujiems makaronams kurti. Ankštinių makaronų gamyba yra sudėtingas technologinis procesas, paprastai pagrįstas ekstruzijos technologija. Tyrimo tikslas - pagaminti spagečių tipo makaronus iš Phaseolus vulgaris (veislė nežinoma) ir Phaseolus lunatus (veislė Kontra). Pagal receptus pagaminti makaronai su ksantano derva ir kukurūzų krakmolu, kaip rišamąja medžiaga, nustatytas optimalus jų virimo laikas ir vandens sugerties geba. Eksperimente, kaip kontrolinis mėginys, buvo naudojami kviečių manų kruopų spagečiai. Keturių rūšių spagečiai buvo paruošti naudojant vieno sraigto ekstruderį, po to išdžiovinti rotacinėje džiovykloje ir laikomi iki analizės. Nustatytos makaronų kepimo savybės. Gauti duomenys palyginti naudojant t-testą. Nustatyti reikšmingi skirtumai tarp gautų spagečių ir kontrolinio mėginio. Rezultatai patvirtina, kad pupelės gali būti naudojamos makaronų gamyboje.
Autorių teisės (c) 2024 Elizabete Andersone-Trezina, Tatjana Kince https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tai Steveno Coheno knygos „Aplinkos tvarus augimas: pragmatiškas požiūris“ apžvalga, Columbia University Press, Niujorkas 2023 m.
Autorių teisės (c) 2024 Karol Dabrowski https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klaipėdos apskrities pievų ir natūralių ganyklų plotų kaita ir priežastys
Lyginamajai analizei atlikti, remtasi Lietuvos žemės fondo 2003–2023 metų duomenimis. 2023 metais Klaipėdos apskrityje pievos ir natūralios ganyklos užėmė 41050,04 ha plotą ir sudarė 7,86 proc. nuo viso apskrities ploto. Nuo 2003 iki 2023 metų, pievų ir natūralių ganyklų plotas sumažėjo 141,05 ha arba 0,34 proc. Nagrinėjant plotų kaitos duomenis savivaldybėse, nustatyta, kad 2003–2023 m. pievų ir natūralių ganyklų plotai didėjo keturiose iš septynių Klaipėdos apskrities savivaldybių. Trijose – minėti plotai mažėjo. Skuodo rajone pievų ir natūralių ganyklų plotas sumažėjo 1860,79 ha arba 34,76 proc., Šilutės savivaldybėje – 3515,93 ha arba 15,58 proc. Didžiausia analizuojamų plotų plėtra vyko Klaipėdos miesto (754,28 ha arba 159,02 proc. ir Klaipėdos rajono (4620,13 ha arba 73,37 proc.) savivaldybėse.
Autorių teisės (c) 2024 Giedrė Ivavičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gliukozinolatai ir jų metabolitai kryžmažiedėse daržovėse: biologinis aktyvumas ir nauda sveikatai
Straipsnio tikslas – apžvelgti mokslinę literatūrą apie gliukozinolatus ir jų metabolitus, jų naudą sveikatai bei ligų prevencijai. Straipsnyje analizuojama kryžmažiedėse daržovėse esančių veikliųjų medžiagų gliukozinolatų bei jų metabolitų – sulforafano ir kitų izotiacianatų – nauda žmogaus organizmui, jų veiksmingumas įvairiomis sąlygomis, biologinio aktyvumo išsaugojimas įvairiais būdais apdorojant kryžmažiedes daržoves bei galimybės šiomis medžiagomis papildyti maisto racioną. Straipsnyje pristatomos gliukozinolatų, kaip funkcionaliųjų priedų, panaudojimo galimybės norint padidinti maisto produktų antioksidacinį potencialą, taip pat siekiant užkirsti kelią bakteriniam ir grybiniam maisto produktų gedimui.
Autorių teisės (c) 2024 Vijolė Bradauskienė, Sigutė Ežerskienė, Reda Tamelienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Interaktyvių priemonių taikymas ugdant specialiųjų ugdymosi poreikių vaikus
Straipsnyje pristatoma ir edukaciniu bei sveikatinimo aspektu analizuojama interaktyvių priemonių taikymo vaikams, turintiems specialiųjų ugdymosi poreikių, tematika. Įsibėgėjantis įtraukusis ugdymas reikalauja parengti specialiųjų ugdymosi poreikių vaikams aplinkas: kurti edukacines pojūčių erdves, aprūpinat jas interaktyviomis priemonėmis. Rašant laikomasi nuostatos, jog pojūčių erdvė gali tapti pagrindiniu veiksniu ar priemone, padėsiančia koreguoti vaikų raidos sutrikimus bei sukurti jiems sąlygas geresniam, patrauklesniam ugdymui(si). Ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų nuomone kokybiškai įrengta pojūčių erdvė su interaktyvios priemonės stimuliuoja teigiamas nuostatas ir emocijas, skatina ugdytinių kognityvinius gebėjimus. Pastebimi ir neigiami interaktyvių priemonių naudojimo aspektai, apie kuriuos pasisako tyrime dalyvavę ikimokyklinio ugdymo mokyklos mokytojai ir švietimo pagalbos specialistai, dirbantys su raidos sutrikimų turinčiais vaikais.
Autorių teisės (c) 2024 Lilija Kryževičienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sumanios specializacijos kaip darnios regioninės plėtros strategijos samprata
Šio straipsnio tema – ankstesnių sumaniosios specializacijos, kaip vienos iš darnios regionų plėtros strategijų, tyrimų apžvalga. Inovacijos laikomos viena iš pagrindinių augimo varomųjų jėgų. Naujovių pripažinimas, kuris buvo pagrindinis strategijos „Europa 2020“ taškas, kai „pažangi specializacija“ turi sudaryti sąlygas regionams ir šalims vykdyti tas pramonės šakas, kuriose jie turi santykinį pranašumą ir turi pagrindą tolimesnėms inovacijoms. Pagrindinis šio darbo tikslas – apibrėžti sumaniąją specializaciją ir jos vaidmenį regionų plėtrai. Straipsnyje panaudota mokslinės literatūros analizė ir palyginimas bei sumaniosios specializacijos taikymai.
Autorių teisės (c) 2024 Ivana Varičak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Trečioji Regimanto Pilkausko trilogijos knyga
Seniai žadėta ir pagaliau 2024 m. pradžioje išleista Lietuvos kraštovaizdžio architektūros veterano Regimanto Pilkausko (g. 1939) trilogijos Miesto želdynų plėtotė trečioji dalis Želdynų projektavimas. Naujoji knyga, trilogijos paskutinioji dalis, džiugina ir kelia intelektines emocijas, stebina savo apimtimi (492 p.). Knyga puikiai parengta, patraukliai sumaketuota, gausiai iliustruota (nuotraukos, brėžiniai, schemos), turi akademinius knygos struktūros sandus – asmenvardžių rodyklę, literatūros ir šaltinių sąrašą, pratarmę ir pabaigos žodį, išsamią santrauką anglų kalba, vietovardžių rodyklę, kurioje įtraukti tik su knygos autoriaus kūryba susiję vietovardžiai (jų apie 140), knygos autoriaus gyvenimo datų ir įvykių aprašą (autobiografinės žinios, p. 476–478).
Autorių teisės (c) 2024 Steponas Deveikis, Vaiva Deveikienė, Saulius Sodeikis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Talentingas meistras iš Skauradų – Raguvos ir Troškūnų valsčių paribio.
Juozapo Kamarausko kūryba užima išskirtinę vietą Lietuvos dailės ir architektūros istorijoje. Tai menininkas palikęs daugybę vedutų, skirtų Vilniaus ir kitų Lietuvos vietovių architektūriniam kraštovaizdžiui. Šio straipsnio tikslas – apibendrinti inžinieriaus architekto, dailininko Juozapo Kamarausko kūrybinės veiklos tyrimų visetą, išplečiant ir pagilinant atskiras analizės sritis, pabrėžiant esmines jo biografijos detales ir svarbiausius aspektus, pateikiant asmenines įžvalgas nuveikto darbo meninės dokumentalistikos, techninio piešinio svarbos aspektu.
Autorių teisės (c) 2024 Steponas Deveikis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pagyvenusių asmenų gyvenimo kokybės problematika: jų psichoemocinės sveikatos gerinimas teikiant mobiliąsias kosmetologijos paslaugas
Senatvė ir su ja susiję gyvenimo kokybės pokyčiai yra aktualūs šiuolaikiniame pasaulyje, kadangi daug skirtingų kultūrų šalių, tarp jų ir Lietuva, susiduria su visuomenės senėjimu. Moksliniai tyrimai rodo, jog pagyvenę asmenys neretai susiduria su psichoemocinės sveikatos sunkumais, todėl turi būti ieškoma būdų, padedančių minėtiesiems asmenims kuo dažniau patirti gyvenimo džiaugsmą, jaustis pilnaverčiais visuomenės nariais. Vienas iš tokių būdų – tai mobiliųjų kosmetologijos paslaugų teikimas.
Autorių teisės (c) 2024 Loreta Valatkevičienė, Zita Baužienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
„Mobilusis burnos higienistas“ - papildoma priemonė pacientų burnos sveikatos savistabai: pacientų nuomonė apie privalumus ir trūkumus
Atliktas kokybinis tyrimas su dešimt informantų / pacientų, kurie pateikė savo nuomonę apie mobiliosios programėlės „Mobilusis burnos higienistas“ privalumus, trūkumus ir tobulinimo galimybes. Tiriamieji teigiamai vertino mobiliąją programėlę „Mobilusis burnos higienistas“, kaip papildomą priemonę savo burnos sveikatos savistabai. Ypač didelis programėlės privalumas, informantų / pacientų nuomone, kad ji suteikė galimybę tiesiogiai bendrauti su burnos higienistu. Informantai / pacientai įžvelgė tam tikrų mobiliosios programėlės trūkumų: blankus dizainas, papildomų funkcijų trūkumas. Programėlės trūkumų įžvalgos padės tobulinti programėlę, kad ji taptų patrauklesnė ir prieinamesnė pacientui naudotis.
Autorių teisės (c) 2024 Eglė Žymantienė, Evelina Daugėlienė, Jurgita Andruškienė, Šarūnė Barsevičienė, Arnas Murauskas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0