ISSN 2538-9017 (print) / ISSN 2538-9025 (online) Mokslo darbų leidinyje Darnios aplinkos vystymas (anksčiau - Miestų želdynų formavimas ISSN 1822-9778 (print), ISSN 2029-4549 (online)) spausdinami technologijos, medicinos ir sveikatos, gamtos, socialinių mokslų sričių, taip pat tarpkryptiniai moksliniai straipsniai, kuriuose analizuojamos problemos, jų sprendimo būdai, susijusios su įvairiapusišku žmogaus aplinkos formavimu. Žurnale skelbiami originalūs moksliniai straipsniai ir kita mokslinė informacija lietuvių, anglų, rusų kalbomis.
Atskiri straipsniai yra skelbiami „Open Access“ pagal „Creative Commons“ licenciją CC-BY 4.0, leidžiančią neribotai naudoti, platinti ir atgaminti betkokioje laikmenoje, su sąlyga, kad nurodytas originalus autorius ir šaltinis. Autoriai išlaiko autorių teises į savo straipsnius, tačiau suteikia Klaipėdos valstybinei kolegijai pirmojo leidinio teisę.
Lietuvos kelių transporto įmonių temperatūrai jautrių krovinių vežimo vietiniais ir tarptautiniais maršrutais vertinimas
Krovinių vežimo organizavimas yra kompleksinis procesas, priklausantis nuo prekių rūšies, tiekimo grandinės struktūros ir transportavimo sąlygų, tačiau Lietuvoje nepakanka sistemingų tyrimų, vertinančių temperatūrai jautrių krovinių vežimą. Straipsnyje analizuojami NST-2007 04 skyriaus „Maisto produktai, gėrimai ir tabakas“ vežami kroviniai, nustatant temperatūrai jautrių krovinių dalį, kurią būtina vežti specializuotose transporto priemonėse su reguliuojamos temperatūros kėbulais. Atliekant lyginamąją analizę ir taikant proporcinio ir netiesioginio vertinimo metodus analizuojami ir 2020–2024 m. Lietuvos transporto įmonių krovinių vežimo statistiniai duomenys, vertinami vietinių ir tarptautinių vežimų skirtumai bei specializuoto transporto priemonių poreikis.
Autorių teisės (c) 2026 Danutė Puodžiukienė, Irina Briuchoveckaja, Inga Piščikienė, Brigita Šustickienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Universitetas „be plastiko“: studentų grįžtamojo ryšio apie gyvenimo be plastiko principų taikymą universitete analizė
Perėjimas prie plastiko nenaudojančios universiteto aplinkos dažnai yra lydimas sudėtingų diskusijų apie asmeninę etiką, infrastruktūros apribojimus, masinės kultūros įtaką bei rinkos dinamiką, susijusią su prieinamais tvariais pasiūlymais ir inovatyviais produktais. Pagrindinis šio tyrimo tikslas – nustatyti sisteminius determinantus ir tarpusavio priklausomybes, lemiančias universiteto ekosistemos transformaciją į aplinką be plastiko. Pasitelkiant „gyvosios laboratorijos“ (angl. living laboratory) tyrimo modelį Vilniaus kolegijos darnios plėtros studijų modulių metu, šiame darbe analizuojamas „žaliasis atotrūkis“ (angl. green gap), tiriant studentų grįžtamąjį ryšį apie jų kasdienio vartojimo įpročius. Tyrimas išskiria pagrindines temines sritis diskusijoje apie tvarumą kolegijoje: individualią atsakomybę, palaikančios infrastruktūros būtinybę, masinės kultūros poveikį ir įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) vaidmenį kuriant tvarią pasiūlą. Straipsnyje teigiama, kad nors individo iniciatyva yra kritiškai svarbus atspirties taškas, sisteminis pokytis yra pasiekiamas tik per sinchronizuotas pastangas tarp institucinės universiteto politikos ir gamintojų diktuojamų inovacijų.
Autorių teisės (c) 2026 Marius Brazdauskas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pasaulinių iššūkių poveikis pasaulio maisto saugumo būklei
Maisto saugumo valdymas pasaulinių iššūkių eroje: nuo atsparumo iki inovacijų. Straipsnyje nagrinėjamos aktualios maisto saugumo užtikrinimo problemos esant daugybei pasaulinių iššūkių. Analizuojama maisto saugumo koncepcijos evoliucija nuo siauro apibrėžimo iki daugialypės sistemos, apimančios ekonominius, socialinius, aplinkosaugos ir politinius veiksnius. Išskiriami keturi pagrindiniai maisto saugumo „ramsčiai“ (prieinamumas, pasiekiamumas, naudojimas, stabilumas) ir penki jo užtikrinimo lygmenys (pasaulinis, regioninis, nacionalinis, vietinis, namų ūkių). Ypatingas dėmesys skiriamas pasaulinių ir regioninių bado rodiklių analizei: 2024 m. nuo bado kentėjo nuo 638 iki 720 milijonų žmonių, o tai sudaro 7,8–8,8 % pasaulio gyventojų. Atskleidžiama didelė regioninė nelygybė užtikrinant maisto saugumą. Kritiškiausia padėtis stebima Afrikoje, kur beveik ketvirtadalis gyventojų (21,3–24,4 %) kenčia nuo nepakankamo maitinimosi. Išskiriamos trys pagrindinės maisto krizių priežastys: konfliktai (45,9 % gyventojų, kuriems reikia pagalbos), ekstremalūs klimato reiškiniai (28,8 %) ir ekonominiai sukrėtimai (25,3 %). Nagrinėjamas karo Ukrainoje poveikis pasauliniam maisto saugumui, ypač Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims, priklausomoms nuo Ukrainos grūdų eksporto. Pagrindžiamas poreikis kurti inovatyvią, adaptyvią ir atsparią maisto tiekimo grandinių architektūrą, grindžiamą decentralizacijos ir skaitmeninės stebėsenos principais. Taikant sisteminį požiūrį, statistinę-ekonominę analizę bei loginio apibendrinimo metodą, straipsnyje tiriamas pasaulinių iššūkių poveikis pasaulio maisto saugumo būklei, o tai leido nustatyti pagrindinius šiuolaikinių maisto krizių determinantus bei įvertinti regioninę nelygybę užtikrinant galimybę gauti maisto.
Autorių teisės (c) 2026 Volodymyr Tkachenko, Alina Tkachenko, Svitlana Ostryanina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pagyvenusių žmonių mityboje susiduriama su daug iššūkių. Kognityvinių funkcijų blogėjimas neigiamai veikia vyresnio amžiaus žmonių maisto suvartojimą. Pagyvenę žmonės, su kognityvinių funkcijų sutrikimais, suvartoja mažiau maistinių medžiagų, palyginti su tais, kurių kognityvinės funkcijos normalios, todėl gali atsirasti mitybos nepakankamumas. Svarbu šių pacientų mitybai skirti didesnį dėmesį. Progresuojantis mitybos nepakankamumas gali pabloginti sveikatą, skatinti lėtinių ligų progresavimą ir neigiamai veikti gyvenimo kokybę, psichosocialinę savijautą.
Autorių teisės (c) 2026 Sigita Ramonaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Elektromobilių akumuliatorių baterijų talpa ir įtampa. Elektrocheminiai, sisteminiai ir eksploataciniai aspektai
Elektromobilių akumuliatorių baterijų sistema (Battery Pack) yra sudėtingas elektrocheminis ir elektroninis kompleksas, lemiantis transporto priemonės nuvažiuojamą atstumą, efektyvumą, dinamiką ir saugą. Šiame straipsnyje analizuojami du pagrindiniai parametrai – energijos talpa (kWh) ir vardinė įtampa (V), jų tarpusavio ryšys, įtaka galios perdavimui ir įkrovimo charakteristikoms. Aptariami šiuolaikinių ličio jonų baterijų chemijos tipai, modulinė struktūra ir aukštos įtampos (400–800 V) platformų konstrukciniai sprendimai.
Autorių teisės (c) 2026 Saulius Grinkevičius, Saulius Tamokaitis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Įvairių dydžių kalbos modelių našumo ir energijos vartojimo efektyvumo analizė
Dirbtinio intelekto poveikis našumui yra vis labiau tiriamas. Atliekami tyrimai apie kalbos modelių naudojimą, naudą, trūkumus ir našumą įvairiose srityse. Dabartiniuose tyrimuose pradeda ryškėti mažų ir didelių kalbų modelių skirtumai. Tačiau vis dar yra sričių, kurias reikia tobulinti techninės įrangos efektyvumo ir energijos suvartojimo požiūriu. Siekiant prisidėti prie šios srities, šiame tyrime analizuojami įvairūs dideli ir maži kalbų modeliai, remiantis energijos vartojimo efektyvumu, matuojant jų našumo ir techninės įrangos metrikas. Septyni skirtingi kalbos modeliai, atrinkti pagal jų dydį, buvo analizuojami remiantis įvairiais rodikliais. Programose buvo naudojamas RAG metodas, kuris apima DI pateikimą duomenų rinkiniu ir jo atsakymą tik remiantis tais duomenimis. Buvo sukurtas mini duomenų rinkinys ir matavimai atlikti naudojant šį duomenų rinkinį. Kiekvienam kalbos modeliui buvo naudojamas tas pats duomenų rinkinys. Šioje analizėje, atliktoje naudojant Python programavimo kalbą ir paketus, modelių anglies dioksido išmetimas veikimo metu buvo matuojamas naudojant „CodeCarbon“. Šis rodiklis yra svarbus energijos vartojimo efektyvumui matuoti. Be to, buvo matuojamas bendras modelių intelektas, sąžiningumas, greitis, TPS, GPU atminties naudojimas ir vidutinės paimtos vertės. Remiantis šiomis vertėmis, buvo padarytos išvados iš analizės rezultatų. Kiekvienam analizuotam rodikliui ir kalbos modeliui buvo atlikti analizės rezultatai, įvertinti atskirai. Rezultatai rodo, kaip energijos vartojimo efektyvumas gali skirtis priklausomai nuo kalbos modelių dydžio ir našumo rodiklių. Tikslas buvo atlikti tyrimą, kaip modeliai galėtų veikti efektyviau ir kaip tobulėti tvaraus dirbtinio intelekto srityje.
Autorių teisės (c) 2026 Erva Nur Sultan Yalcin, Ceren Cubukcu Cerasi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Anglų kalbos vaidmuo rengiant inžinierius
Anglų kalba vaidina svarbų vaidmenį inžinerijos studijose, nes didžioji dalis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir profesinio bendravimo vyksta būtent šia kalba. Straipsnyje analizuojama, kokią įtaką anglų kalbos mokėjimas turi inžinerijos studentų akademiniams rezultatams ir pasirengimui profesinei veiklai. Aptariami pagrindiniai kalbiniai gebėjimai, reikalingi studijų procese ir darbo aplinkoje, nagrinėjama ESP (specializuota anglų kalba), jos reikšmė praktinėms inžinerinėms užduotims. Nagrinėjamas anglų kalbos vaidmuo technologinėse inovacijose, dalijantis žiniomis, bendradarbiaujant su specialistais iš kitų šalių. Apžvelgiami šiuolaikiniai mokymo metodai, tokie kaip projektinis mokymasis, skaitmeniniai įrankiai ir dirbtinio intelekto pagrindu taikomi metodai, kurie padeda studentams ugdyti inžinerijai reikalingus komunikacinius įgūdžius. Tyrimo rezultatai rodo, kad anglų kalbos mokymas turi būti pritaikytas tikriems inžinerinės praktikos komunikacijos poreikiams ir padėti studentams pasirengti profesinei veiklai.
Autorių teisės (c) 2026 Elena Moščenkova, Reda Marytė Tamelienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ekologinio miestų ir kitų teritorijų planavimo ištakos ir tradicija Lietuvoje – Pauliaus Kavaliausko, Vlado Stausko, Petro Grecevičiaus kūrybinių darbų analizės metmenys
Straipsnyje pristatoma ir analizuojama ekologinio planavimo ir projektavimo urbanistikoje ir kraštovaizdžio architektūroje idėjos ir tradicijos raida Lietuvoje, akcentuojant profesorių Pauliaus Kavaliausko (1945–2024), Vlado Stausko (1932–2014), Petro Grecevičiaus (g. 1945) ir kitų Lietuvos mokslininkų ir praktikų kūrybinį indėlį į šią sritį. Aptariamas ir prof. A. Basalyko (1924–1986) indėlis. Analizuojami urbanistinio planavimo darnoje su gamta aspektai, mokslinė ir metodinė šių kūrėjų veikla, kuri buvo ir išlieka reikšminga ir aktuali, ir tęsiama Lietuvos urbanistikoje ir kraštovaizdžio architektūroje.
Autorių teisės (c) 2026 Vaiva Deveikienė, Steponas Deveikis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Belgijos kraštovaizdžio architekto Jules Buyssens‘o (1872–1958) veiklos ir kūrybos tyrimai: kolektyvinė monografija įtvirtina Lietuvos kraštovaizdžio architektūros istorijai svarbius faktus
Straipsnyje pristatoma ir nagrinėjama žymaus Belgijos kraštovaizdžio architekto, parkų kūrėjo Jules Buyssens’o (1872–1958) veikla ir kūryba. Jis, savo patirtį ir kūrybines idėjas XIX a. pabaigoje ugdęs E. André biure ir Lietuvos (Lentvario, Palangos) parkuose, vėliau tapo tikru Belgijos nacionalinės kraštovaizdžio architektūros pionieriumi ir organizatoriumi, dirbo Briuselio miesto želdynų inspektoriumi, kraštovaizdžio architektu, suprojektavo ir įrengė daug viešųjų ir privačių želdynų Belgijoje ir kaimyninėse šalyse. Jis buvo vienas iš Belgijos kraštovaizdžio architektų sąjungos (1930) kūrėjų ir vadovų, sąjūdžio Le Nouveau Jardin Pittoresque (1913–1940) organizatorius, to paties pavadinimo žurnalo leidėjas. Belgijoje išleista kolektyvinė monografija Jules Buyssens et Le Nouveau Jardin Pittoresque (2023; sudarytojai Eric Hennaut ir Ursula Wieser Benedetti) apibendrina jo kūrybinės veiklos faktus, solidžiai papildo, patikslina ankstesnes lietuviškąsias publikacijas.
Ippolitas Vladislavski-Padalka – talentingas parkų Pietų Ukrainoje ir Besarabijoje kūrėjas
Straipsnyje pristatoma ir analizuojama XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje Pietų Ukrainoje ir Moldovoje dirbusio kraštovaizdžio architekto Ippolit Vladislavski-Padalka (1872–1920) kūryba. Jo sukurtų parkų meninė raiška, istorinių aplinkybių nulemta sudėtinga raida buvo ir išlieka reikšminga ir aktuali Europos parkų meno raidos pažinimo kontekste. Keletas parkų meno istorijos aspektų buvo mūsų tyrimo objektas ir tikslas. Vladislavskio-Padalko nepalankaus stepių zonos klimato ir sausringos aplinkos sąlygomis taikyti parkų kūrimo principai atitinka kūrybos laikmečio menines raiškos priemones ir tendencijas Europos parkų mene. Būtent šios kūrybinės pastangos, želdinimo stepėje technologijų išmanymas ir atkaklus diegimas pelno parkų kūrėjui europinę šlovę.
Pievų ir natūralių ganyklų plotų kaita Kauno ir Vilniaus apskrityse
Šio darbo tikslas – atlikti pievų ir natūralių ganyklų plotų kaitos analizę Vilniaus ir Kauno apskrityse 2004–2024 m. Straipsnis parengtas taikant įvairius mokslinius metodus: statistinių duomenų analizę, analitinį vertinimą, lyginamąją analizę ir grafinį duomenų vaizdavimą. Analitinė ir loginė analizė buvo taikoma siekiant nustatyti veiksnius, lemiančius pievų ir natūralių ganyklų plotų mažėjimą abiejose apskrityse. Tyrimo tikslui pasiekti, taikytas lyginamasis metodas, kuriuo, remiantis Lietuvos Respublikos žemės fondo dviejų dešimtmečių duomenimis, buvo įvertinti šių plotų pokyčiai savivaldybių lygmeniu 2004–2024 metų laikotarpiu. 2024 m. Vilniaus apskrityje pievų ir natūralių ganyklų plotas užėmė 63018,32 ha, tai sudarė 6,48 % viso apskrities ploto. Kauno apskrityje šių teritorijų plotas siekė 33527,58 ha, t. y. 4,15 % apskrities teritorijos. Per 20 metų laikotarpį pievų ir natūralių ganyklų plotai Vilniaus apskrityje sumažėjo 7451,61 ha arba 10,57 %. Kauno apskrityje šie plotai sumažėjo 8757,72 ha, tai sudarė 20,71 % sumažėjimą. Pievų ir natūralių ganyklų plotų mažėjimą Vilniaus ir Kauno apskrityse lėmė tokie veiksniai kaip urbanizacija, žemės ūkio intensyvinimas ir žemės naudojimo paskirties pokyčiai.
Autorių teisės (c) 2026 Giedrė Ivavičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Akvaponikos plėtra Lietuvoje: bandomosios sistemos įgyvendinimas ir pagrindiniai rezultatai
Šiame tyrime pristatomos 2021–2022 m. dešimtyje Lietuvos ūkių įdiegtos bandomosios akvaponikos sistemos. Rezultatai rodo stabilų žuvų augimą, saugią daržovių produkciją ir kontroliuojamas vidaus sąlygas. Našumas yra panašus į pripažintų Europos sistemų našumą, o tai parodo, kad akvaponika yra novatoriškas ir tvarus žemės ūkio metodas, tačiau taip pat nurodo pagrindines technines problemas, kurias dar reikia išspręsti.
Autorių teisės (c) 2026 Viktoras Liorančas, Ramutis Klimas, Asta Klimienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Inovatyvių sveikatos technologijų pritaikymo pajėgumų didinimas pasaulinėje sveikatos priežiūros sistemoje
Dirbtinio intelekto naudojimas sveikatos priežiūros srityje dar tik pradeda veikti ir dar nepasiekė savo galimybių ribos, kad pasaulinė sveikatos priežiūros sistema būtų teisingesnė ir saugesnė. Egzistuoja didelis atotrūkis tarp DI pažadų ir realaus jo įgyvendinimo sveikatos priežiūros įstaigose. DI yra socialinė-techninė sistema ir viena pati DI technologija negali išspręsti mūsų sveikatos problemų. Šio tyrimo klausimas: į kokius socialinius, politinius ir ekonominius pasaulinės sveikatos sistemos elementus reikia atsižvelgti, kad dirbtinio intelekto pajėgumai būtų optimizuoti? Straipsnyje naudojami kokybiniai tyrimai, siekiant gauti ekspertų nuomones, ištirti tam tikrų DI įrenginių diegimo Honkonge ir Singapūre sėkmės atvejus ir integruoti nuo 1987 DI technologijų iniciatyvų didelėje Kanados ligoninėje priimtas ir įgytas pamokas. Autorius rekomenduoja, kaip pasiūlos pusė padidina jų patikimumą, o paklausa – pasitikėjimą. Pasiūla apima technologijų tiekėjus, teisines, politikos ir profesines organizacijas, rizikos kapitalo investuotojus ir akademines tyrimų institucijas, kurios turi teikti atsakingą dirbtinį intelektą ir valdyti AI, kad gautų ilgalaikę naudą. Rekomenduojama didinti sveikatos priežiūros organizacijų pasitikėjimą, įskaitant lyderių buvimą, organizacijų derinimą, finansavimo mechanizmus, naujas profesines tapatybes, pacientų skaitmeninio ir sveikatos raštingumo gebėjimus ir palankią organizacijos kultūrą. Tie patys dirbtinio intelekto įrenginiai turėtų būti suderinami tarp sveikatos priežiūros sistemų savo šalyse ir už jų ribų. Norint palengvinti produktų ir parametrų palyginimą, reikia naudoti standartizuotą duomenų kokybės vertinimą, lyginamuosius duomenų rinkinius, finansavimo mechanizmus ir susitarimą dėl modelio ir klinikinio efektyvumo priemonių. Investicijos į skaitmeninės infrastruktūros palaikymą mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse yra būtinos, kad dirbtinio intelekto įrenginiai veiktų efektyviai. Įvairios suinteresuotosios šalys turi nuolat demistifikuoti DI ir dalyvauti bendradarbiaujant su tais, kurie turi mažiau galios sistemoje.
Autorių teisės (c) 2025 Maria Lai-Ling Lam https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sportuotojų maisto papildų poreikiai kūno kompozicijai koreguoti
Straipsnio tikslas – nustatyti, kokius maisto papildus sportuojantys asmenys renkasi kūno kompozicijos korekcijai. Tyrime analizuojama sportuojančių asmenų, besilankančių maisto papildų parduotuvėse, motyvacija ir papildų pasirinkimai, siekiant pagerinti kūno kompoziciją. Tyrime atkreipiamas dėmesys į didelę socialinės žiniasklaidos tinklų ir bendraamžių įtaką papildų vartojimui, nurodant poreikį vykdyti įrodymais pagrįstas informavimo kampanijas, skatinančias moksline informacija paremtus sportininkų pasirinkimus.
Autorių teisės (c) 2025 Laimutė Kardelienė, Sigutė Ežerskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvos apskričių krovininio kelių transporto rodiklių lyginamoji analizė
Straipsnyje analizuojami Lietuvos apskričių 2020–2024 m. krovininio kelių transporto rodikliai, siekiant įvertinti jų pasiskirstymą ir poveikį regionų ekonomikai. Remiantis statistiniais duomenimis tyrime taikoma lyginamoji analizė, kur statistiniai rodikliai perskaičiuojami santykiniais rodikliais, ir vertinami. Straipsnio tikslas: palyginti Lietuvos krovininio kelių transporto veiklos rodiklius pagal apskritis. Tyrime analizuojama krovininio kelių transporto ūkio subjektų skaičiaus kaita, transporto priemonių parkas, kelių tinklas, kaip transporto infrastruktūros dalis bei vietinių krovinių vežimo tendencijos. Straipsnyje išryškinamos esminės regioninių skirtumų priežastys. Apskričių ekonominiam augimui įtaką turi transporto įmonių tankis ir jų veiklos intensyvumas, kuris priklauso nuo pakraunamų krovinių kiekio, taip pat kelių tinklo prieinamumo ir infrastruktūros išvystymo. Regionuose, kur krovininio transporto įmonių koncentracija ir transporto priemonių skaičius yra didesni, transporto sektorius sudaro svarbią konkrečios apskrities ekonomikos dalį, o tai daro teigiamą poveikį užimtumui ir verslo plėtrai.
Autorių teisės (c) 2025 Jolanta Turbienė, Irina Briuchoveckaja, Danutė Puodžiukienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vitamino C kiekybinis palyginimas Lietuvoje parduodamuose citrusiniuose vaisiuose
Straipsnyje pateikta naujausia mokslinė informacija apie vitamino C reikšmę organizmui, taip pat pristatyti vitamino C citrusiniuose vaisiuose kiekybinio tyrimo rezultatai. Tyrimo tikslas – palyginti vitamino C kiekį Lietuvoje parduodamuose citrusiniuose vaisiuose. Tyrimui naudoti skirtingų rūšių citrusiniai vaisiai (apelsinai, mandarinai, greipfrutai, citrinos) buvo įsigyti iš skirtingų prekybos centrų vasario mėn., atvežti iš skirtingų šalių. Vitamino C nustatymui naudotas efektyviosios skystinės chromatografijos metodas. Didžiausias vitamino C kiekis buvo rastas mandarinuose ir greipfrutuose, vidutinis – apelsinuose, mažiausias – citrinose, tačiau vitamino C koncentracija tos pačios rūšies vaisiuose buvo nustatyta skirtinga, todėl galima daryti išvadas, kas ji daugiau priklauso nuo vaisių kilmės šalies, veislės, nuo jų transportavimo, laikymo sąlygų ir kt. veiksnių.
Autorių teisės (c) 2025 Vijolė Bradauskienė, Lina Lapotinskytė, Rita Kasparavičiūtė, Margarita Kušnerova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gelžbetoninių tiltų ilgaamžiškumo ir tvarumo didinimas optimizuojant betoninę dangą
Transporto sistemos yra gyvybiškai svarbios ekonominei pažangai, o tiltai atlieka labai svarbų vaidmenį sujungiant regionus ir įveikiant gamtines kliūtis, pvz., upes ir slėnius. Šioms struktūroms reikia didelių žmogiškųjų ir finansinių investicijų. Civilinėje inžinerijoje gelžbetoniniai tiltai yra monumentalūs dizaino ir funkcionalumo pasiekimai. Pagrindinis jų ilgaamžiškumo ir tvarumo elementas yra betoninė danga, apsauganti armatūrinį plieną. Šiame darbe nagrinėjama betoninės dangos svarba pailginant tiltų eksploatavimo laiką ir didinant jų tvarumą. Tinkamas tokios infrastruktūros valdymas dera su keliais Jungtinių tautų darnaus vystymosi tikslais (DVT). Konkrečiai, 9-asis tikslas skirtas atspariai infrastruktūrai kurti, skatinant įtraukų ir tvarų pramonės augimą bei inovacijas. Kita vertus, prastas ir neefektyvus planavimas gali trukdyti pasiekti 15-ą tikslą, kuris skirtas žemės ekosistemų apsaugai. Dokumente pripažįstama neišvengiama gelžbetoninių tiltų korozijos problema ir pateikiama apsauginio betono dangos sluoksnio jautrumo analizė. Pateikiamas Portugalijos betoninio tilto A25 greitkelyje atvejo tyrimas. Siekiant kiekybiškai įvertinti gelžbetoninio tilto, kurio betono dangos storis yra 25 mm, 30 mm, 35 mm, 40 mm ir 45 mm, eksploatavimo laiką ir susijusias naudotojo išlaidas, taikomas nusidėvėjimo modelis. Išvados rodo, kad sprendimų ar medžiagų, užtikrinančių ilgesnį betoninių tiltų eksploatavimo laiką, priėmimas gali reikšmingai sumažinti bendras tiltų statybos išlaidas ir poveikį aplinkai. Šis tyrimas pabrėžia kritinį betono dangos vaidmenį tiek gelžbetoninių tiltų patvarumui, tiek tvarumui, akcentuojant tinkamo planavimo ir medžiagų parinkimo poreikį, kad būtų pasiekta ilgalaikė nauda.
Autorių teisės (c) 2025 José Almeida https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Burnos higienistų žinios apie sistemines ligas ir jų ryšį su burnos sveikata
Burnos sveikata yra neatsiejama nuo bendrosios sveikatos. Sisteminės ligos ir būklės gali turėti įtakos burnos ligų išsivystymo rizikai. Burnos higienistai gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant ankstyvus sisteminių ligų požymius ir koordinuojant pacientų sveikatos priežiūrą. Tyrimo rezultatai rodo, kad burnos higienistai pripažįsta ryšius tarp burnos sveikatos ir įvairių sisteminių ligų.
Autorių teisės (c) 2025 Aušra Rudžianskienė, Monika Balčytienė, Viktorija Paulauskienė, Jovita Beržinė, Snaigė Luganeckaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sveikas senėjimas: slaugytojo nuomonės tyrimas
Gyventojų senėjimas yra vienas iš pagrindinių šiuolaikinių demografinių procesų bruožų, kuris ne tik formuoja ateities prognozes, bet ir tampa svarbiu pagrindu nustatant sveikatos priežiūros užduotis. Šis reiškinys daro poveikį ne tik ekonominiams rodikliams, bet ir iškelia naujus sveikatos priežiūros tikslus, kurių pagrindinis akcentas – sveiko senėjimo užtikrinimas, siekiant sušvelninti senėjančios visuomenės poveikį. Atsižvelgiant į šiuolaikinę greitai senstančią visuomenę ir augantį pacientų su sudėtingais poreikiais skaičių, būtina atkreipti dėmesį į slaugytojo veiklą, kaip svarbaus sveikatos priežiūros specialisto, užtikrinančio orią ir sveiką senatvę. Nuolatinis vyresnio amžiaus žmonių skaičiaus augimas reikalauja plėsti gydymo, slaugos, globos bei ligų prevencijos paslaugas. Todėl šiandien itin svarbu kalbėti apie sveiką senėjimą bei analizuoti, kokį vaidmenį šioje srityje atlieka slaugytojo veikla.
Autorių teisės (c) 2025 Olga Kalugina, Lina Gedrimė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Skaitmeninė transformacija ir organizaciniai pokyčiai: literatūros analizė
Skaitmeninė transformacija keičia organizacijų struktūrą ir veikimo būdus, tačiau daugelis jos poveikių išlieka neaiškūs. Šiame straipsnyje skaitmeninę transformaciją suskaidome į tris pagrindinius komponentus: skaitmenizavimą ir visapusišką transformaciją. Toliau pateikiame integruotą sistemą, kuri apima ne tik technologinius pokyčius, bet ir organizacinės struktūros bei kultūros poslinkius. Apžvelgdami literatūrą nuo 2018 iki 2024 metų ir nagrinėdami realaus pasaulio pavyzdžius – nuo tokių įmonių kaip „Amazon“ ir „GE“ sėkmės istorijų iki tokių atvejų kaip „Blockbuster“ ir „Nokia“ patirtų sunkumų – parodome, kad skaitmeninė transformacija gali lemti plokštesnes hierarchijas ir lankstesnius, duomenimis grįstus sprendimų priėmimo procesus. Vis dėlto išlieka tokių iššūkių kaip kultūrinis pasipriešinimas ir sunkumai integruojant esamas sistemas. Mūsų tyrimai rodo, kad sėkminga transformacija reikalauja kruopštaus technologijų, kultūros ir strategijos suderinimo. Be to, siūlome diagnostinį įrankį, skirtą organizacijos skaitmeninei brandai įvertinti, ir pabrėžiame, kad skaitmeninė transformacija nėra vienkartinis įvykis, o nuolatinė strateginė kelionė, kurios tikslas – išlaikyti konkurencinį pranašumą sparčiai besikeičiančioje skaitmeninėje aplinkoje.
Autorių teisės (c) 2025 Murat Mehmet Koska, Cemal Akturk, Ceren Cubukcu Cerasi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Du svetimžemių sumedėjusių augalų invazyvumą nagrinėjantys leidiniai: atsiliepimas apie jų nuostatas arba šlakelis žibalo į diskusijų laužą
Svetimžemės sumedėjusių augalų rūšys visada iš pradžių kelia susižavėjimą, kolekcionavimo aistrą, sodinamos želdynuose, vėliau dalis jų ima kelti problemų dėl savo nevaldomo plitimo, įtraukiamos į invazinių augalų arba potencialiai invazyvių ir susirūpinimą keliančių rūšių sąrašus. Šia tema pastaruoju metu vis plačiau diskutuojama tiek specialistų – botanikų, dendrologų, kraštovaizdžio architektų, ekologų, arboristų – rate, tiek visuomenėje. Rimtiems, argumentuotiems pokalbiams nuteikia du profesionalūs leidiniai, tiesa, jau ne nauji, bet aktualūs, lemiantys pozicijas ekosistemų apsaugoje. Vienas jų, išleistas 2020 m., VDU Žemės ūkio akademijos mokslininkų miškininkų Linos Straigytės ir Gintauto Čingos mokslo studija Svetimų medžių rūšių auginimo galimybės ir apribojimai Lietuvos ir Europos Sąjungos šalių miškuose (Kaunas, VDU leidykla, 124 p.). Antras – autorių kolektyvo (redaktoriai Zigmantas Gudžinskas, Valerijus Rašomavičius) parengta ir 2023 m. pabaigoje išleista knyga Invazinės ir svetimžemės rūšys Lietuvoje (Vilnius, Gamtos tyrimų centras, 312 p.). Abiejų leidinių – trumpumo ir aiškumo dėlei vieną jų toliau vadinsime miškininkų knyga, MK, kitą – gamtininkų knyga, GK – turinio nuostatos ir praktinis aspektas tarsi oponuoja tarpusavyje.
Autorių teisės (c) 2025 Steponas Deveikis https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Skaitmeninis kulisinio mechanizmo kinematinių parametrų modeliavimas
Straipsnyje apžvelgiamos mokslinės ir techninės problemos, susijusios su skaitmeniniu modeliavimu mechanikos inžinerijos srityje. Mašinų kūrimas ir tobulinimas nebeįmanomas be automatizuotų projektavimo sistemų, kurios leidžia inžinieriams vizualizuoti, analizuoti ir optimizuoti prototipus prieš juos gaminant. Tyrimo objektu pasirinktas kulisinių mechanizmų kinematinių parametrų modeliavimas ir vizualizacija, naudojantis kompiuterinės projektavimo programos SolidWorks Motion Analysis įrankiu. Sukūrus skaitmeninį sinusinio kulisinio mechanizmo judesio analizės modelį, buvo sugeneruotos kinematinių parametrų diagramos. Gauti rezultatai patvirtino skaitmeninio modeliavimo tikslumą, didelį greitį ir tiesioginį pritaikomumą mechanikos inžinerijos studijose.
Autorių teisės (c) 2025 Tytas Savickas, Sigutė Savickienė, Jūratė Vaitekonienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Straipsnio autorius analizuoja Vilniaus miesto želdinimo ir želdinių priežiūros standarto – naujo Vilniaus miesto savivaldybės leidinio – nuostatas. Jis vadinamas antruoju standartu, nes pirmasis standartas, reglamentuojantis miesto gatvių tvarkymą ir želdinimą, Vilniaus miesto savivaldybės gatvių infrastruktūros standartas buvo išleistas anksčiau, 2021 metais. Pateikiamos kritinės pastabos abiem leidiniams.
Seras Patrick Geddes (1854–1932) ir jo pasekėjai: ekologinio miestų planavimo ištakos ir tradicija – analizės metmenys
Straipsnyje pristatoma ir analizuojama ekologinio planavimo ir projektavimo urbanistikoje ir kraštovaizdžio architektūroje idėjos ir tradicijos raida, akcentuojant Patrick Geddes (1854–1932), Ian Lennox McHarg (1920–2001), John Ormsbee Simonds (1913–2005) ir kitų kūrybinį indėlį į šią sritį. Analizuojami urbanistinio planavimo darnoje su gamta aspektai, mokslinė ir metodinė šių kūrėjų veikla, kuri buvo ir išlieka reikšminga ir aktuali ir Lietuvos urbanistikos bei kraštovaizdžio architektūros raidai.
Autorių teisės (c) 2025 Steponas Deveikis, Vaiva Deveikienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Klaipėdos apskrities žemės ūkio naudmenų plotų 2004-2024 metų kaita ir jos priežastys
Žemės ūkio naudmenų naudojimo pokyčių tyrimai yra svarbūs užtikrinant maisto saugumą, skatinant tvarų žemės naudojimą, saugant aplinką, palaikant ekonomikos augimą, stebint klimato kaitos poveikį ir formuojant politikos kryptis. Jie padeda identifikuoti iššūkius ir planuoti ilgalaikius sprendimus, siekiant subalansuoti maisto gamybą, aplinkos apsaugą ir ekonominį vystymąsi. Žemės ūkio naudmenų plotų kaitą lemia keli pagrindiniai veiksniai: ekonominiai (rinkos svyravimai, subsidijos, ūkininkavimo modernizacija), demografiniai ir socialiniai pokyčiai (emigracija, ūkininkų senėjimas, ūkių stambėjimas), gamtiniai veiksniai (klimato kaita, dirvožemio degradacija) ir urbanizacija (miestų plėtra, infrastruktūros kūrimas). Taip pat didelį poveikį turi aplinkosaugos politika, kurioje skatinama atkurti natūralias ekosistemas ir mažinti žemės ūkio poveikį aplinkai. Išnagrinėjus žemės ūkio naudmenų plotų pokyčius Klaipėdos apskrityje nuo 2004 iki 2024 metų, nustatyta, kad žemės ūkio naudmenų plotas sumažėjo 9775,89 ha arba 3,46 %. Šiuo laikotarpiu ariamos žemės plotas sumažėjo 5367,78 ha arba 2,28 %, sodų plotai sumažėjo 4240,15 ha arba 83,89 %, o pievų ir natūralių ganyklų plotas sumažėjo 167,96 ha arba 0,41 %. Nuo 2004 iki 2024 metų žemės ūkio naudmenų plotai daugelyje Klaipėdos apskrities savivaldybių sumažėjo. Didžiausia plotų kaita nustatyta Klaipėdos ir Palangos miestų savivaldybėse, kuriose žemės ūkio naudmenų plotai sumažėjo atitinkamai 22,45 % ir 13,41 %.
žemės ūkio naudmenų plotų kaitos priežastys
Autorių teisės (c) 2025 Giedrė Ivavičiūtė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Antropogeninio kraštovaizdžio ploto ir jo komponentų plėtra Klaipėdos apskrityje
Per paskutinius dešimtmečius, intensyvėjant žmogaus veiklai ir urbanizacijai, kraštovaizdžio pokyčių tyrimai, orientuoti į urbanizuotų ir natūralių teritorijų pusiausvyrą, tampa vis aktualesni. Šio straipsnio tikslas – išanalizuoti Klaipėdos apskrities ir jos savivaldybių antropogeninio kraštovaizdžio plotų 2011–2024 m. kaitą. Straipsniui parengti buvo taikomi šie tyrimo metodai: literatūros apžvalga, esamos situacijos įvertinimas, grupavimas, palyginimas, analitinė ir statistinė analizė, loginė analizė ir grafikos metodai. Analizė parodė, kad Klaipėdos apskrities antropogeninis kraštovaizdis padidėjo 9782,82 ha, t. y. 38,05 procento. 2011 metais antropogeninis kraštovaizdis Klaipėdos apskrityje sudarė 4,94 %, o 2024 metais – 6,80 %. Išanalizavus kraštovaizdžio komponentų teritorijų pokyčius Klaipėdos apskrityje, nustatyta, kad užstatytų teritorijų plotas per 13 metų padidėjo 10704,50 hektaro arba 79,42 %. Tuo pačiu laikotarpiu kelių plotas sumažėjo 1340,81 ha arba 13,32 %, o pažeistos žemės plotas padidėjo 419,20 ha arba 19,35 %. Tyrimas rodo, kad Klaipėdos apskrityje vyksta spartus urbanizacijos procesas, todėl būtina įgyvendinti aplinkos apsaugos priemones, kad būtų išvengta natūralaus kraštovaizdžio ir jo komponentų degradacijos.
Tvarumas skaitmeniniame amžiuje: mobiliųjų programėlių vaidmuo tvarkant maisto atliekas
Apžvalgos tikslas – supažindinti su naujausiais moksliniais tyrimais apie maisto švaistymą ir apibendrinti skaitmeninių technologijų ir mobiliųjų programėlių poveikį tvarumui ir kaip jas galima panaudoti siekiant sumažinti maisto švaistymą visą vartojimo etapą.
Autorių teisės (c) 2024 Viktoras Liorančas, Chi-Ching Lee https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Eksperimentinės Viduramžių dvirankių kalavijų gamybos technologija
Šiame tyrime buvo išnagrinėta dvirankio flambergo, istorinio Europos ginklo, gamybos procesas, pabrėžiant techninės sudėtingumo, ergonomikos principų taikymo svarbą ir eksperimentinės archeologijos metodų pritaikymą. Flambergo gamyba, reikalaujanti aukštos kvalifikacijos meistrų darbo, buvo techniškai sudėtinga dėl unikalaus dizaino ir funkcinio pritaikymo, todėl šis ginklas tapo elitiniu ir prieinamu tik nedaugeliui. Ginklo rankenos ilgis, ašmenų dydis, papildomas skersinukas ir ricasso suteikė jį naudojančiajam nepaprastą kertamąją galią bei manevringumą mūšio lauke. Nepaisant flambergo privalumų, jo gamybos procesas atskleidė ir tam tikrus trūkumus: sumažėjęs ašmenų standumas, didesnis svoris, tai lėmė šio ginklo populiarumo mažėjimą XVII amžiaus pabaigoje. Tyrimo metodika, apimanti eksperimentinę rekonstrukciją, dizaino ir gamybos eksperimentus, fizinio ir mechaninio efektyvumo testus bei eksperimentinės metalurgijos taikymą, leido giliau suprasti istorinės ginkluotės gamybos technologijas, medžiagų savybes bei praktinio naudojimo ergonomiką. Tyrimo rezultatai rodo, kad ašmenų kietumo skirtumai atsirado dėl nevienodo temperatūros pasiskirstymo per ašmenis, priklausomai nuo jų masės ir storio, tai patvirtina, kad kiekviena ginklo dalis reikalauja individualaus termoapdorojimo požiūrio. Šis darbas įrodo, kad eksperimentinė archeologija ir praktinės rekonstrukcijos yra svarbios ne tik istorinių ginklų gamybos procesų atkūrimui, bet ir gilesniam istorinės kultūros supratimui skatinti.
Autorių teisės (c) 2024 Jonas Rapolas Nariūnas, Vitalijus Rudzinskas, Gintaras Valeika https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Juostinių transporterių elektros energijos sąnaudų mažinimo priemonės
Šiuolaikinėje pramonėje eksploatuojama įvairių modifikacijų juostinių transporterių, nes tai yra vienas iš energiškai efektyviausių būdų transportuojant birias medžiagas gamybos įmonėse, krovos kompanijose ar birių produktų išgavimo vietose. Dėl didėjančių visame pasaulyje elektros energijos kainų, proporcingai didėjo ir juostinių transporterių eksploatacijos kaštai, todėl išaugo galutinio produkto ar paslaugos kaina. Atlikus tyrimą nustatyti pagrindiniai faktoriai, kurie lemia energijos sąnaudų didėjimą eksploatuojant juostinius transporterius. Straipsnyje pateikti sprendimo būdai padedantys mažinti energijos sąnaudas nuo pat transporterio projektavimo žingsnių iki jo eksploatavimo realioje vietoje. Didėjantis energijos suvartojimas eksploatuojant juostinius transporterius neigiamai veikia aplinką, didėja emisijų kiekiai.
Autorių teisės (c) 2024 Diana Šateikienė, Dmitrij Terebencev https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vandenilio prisotintas vanduo: nauda organizmui ir ligų prevencijai
Straipsnyje analizuojama vandenilio prisotinto vandens nauda organizmui bei panaudojimo galimybės įvairių ligų simptomams mažinti. Analizei atlikti buvo peržiūrėta mokslinė literatūra apie vandenilio prisotintą vandenį, jo panaudojimo galimybes bei naudą organizmui. Kasdienis vandeniliu papildyto vandens naudojimas mažina oksidacinį stresą, stabdo ligų vystymąsi bei palengvina simptomus, stabdo ląstelių senėjimo procesus, turi teigiamą poveikį odos išvaizdai: sumažina UV odos pažeidimus, padidina I tipo kolageno sintezę odoje. Rezultatų analizė patvirtino, kad vandenilio prisotintas vanduo saugus sveikiems asmenims, o sergantiems kokiomis nors ligomis prieš vartojant tokį vandenį rekomenduojama pasitarti su gydytoju.
Autorių teisės (c) 2024 Vijolė Bradauskienė, Sigutė Ežerskienė, Giedrius Šilas, Reda Tamelienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0