STUDIJOS – VERSLAS – VISUOMENĖ: DABARTIS IR ATEITIES ĮŽVALGOS
type: channel
description: „Studijos – verslas – visuomenė: dabarties ir ateities įžvalgos“ – tai tarptautinės, recenzuojamos mokslinės konferencijos pranešimų medžiaga. Žurnalą / pranešimų medžiagą leidžia Klaipėdos valstybinė kolegijos Verslo fakultetas. Tikslas - skatinti keitimąsi mokslo žiniomis skelbiant mokslinius straipsnius socialinių mokslų kryptyse: valdymas ir administravimas, verslo studijos, viešojo administravimo, ekonomikos, švietimo, pedagogikos, taip pat į taikymą orientuotą, praktiškai ir / ar teoriškai susietą su verslu, jo infrastruktūra, regioninės plėtros ir technologijų srityse.
publisher: Klaipėdos valstybinė kolegija
language: lt
publication name: STUDIJOS – VERSLAS – VISUOMENĖ: DABARTIS IR ATEITIES ĮŽVALGOS
issn: 2538-7928
copyright: Atskiri straipsniai yra skelbiami „Open Access“ pagal „Creative Commons“ licenciją CC-BY 4.0, leidžiančią neribotai naudoti, platinti ir atgaminti betkokioje laikmenoje, su sąlyga, kad nurodytas originalus autorius ir šaltinis. Autoriai išlaiko autorių teises į savo straipsnius, tačiau suteikia Klaipėdos valstybinei kolegijai pirmojo leidinio teisę.
items: ANKSTYVOJO UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO(SI) GALIMYBĖS IKIMOKYKLINIAME AMŽIUJE
items: VEIKSNIAI, LEMIANTYS APSKAITĄ TVARKANČIŲ ASMENŲ LOJALUMĄ APSKAITOS PROGRAMAI
items: SAVIVALDYBIŲ BIUDŽETINIŲ ĮSTAIGŲ APSKAITOS CENTRALIZAVIMO ANALIZĖ
items: DIDAKTIKOS VIETA AUKŠTAJAME MOKSLE: TARP TRADICIJOS, KRITIKOS IR INOVACIJOS
items: BALTŲ FOLKLORO IR KRIKŠČIONIŠKŲ RELIGINIŲ VERTYBIŲ SINCRETIZMAS POSTHUMANIZMO KONTEKSTE
items: PATOGUMO RINKODAROS TOBULINIMAS TAIKANT DAUGIAKANALINĘ KONCEPCIJĄ SKAITMENINĖJE ERDOJE
items: EMOCINIO INTELEKTO ĮGŪDŽIŲ FORMAVIMAS TREČIOJE KLASĖJE
items: LYDERYSTĖS UGDYMAS JAUNIMO ORGANIZACIJOSE
items: DIRBTINIO INTELEKTO ĮTAKA MOKYMO PROCESUI
items: MOTINŲ ĮSITRAUKIMO Į DARBĄ, PRIKLAUSOMYBĖS NUO DARBO IR JŲ VAIKŲ ELGESIO YPATUMŲ SĄSAJOS
items: ŠVIETIMAS ATEIČIAI: ŽMOGIŠKASIS KAPITALAS IR ATSAKINGAS DIRBTINIS INTELEKTAS PASAULINIAME AUKŠTAJAME MOKSLE
items: JAUNESNIOJO MOKYKLINIO AMŽIAUS MOKINIŲ, TURINČIŲ ELGESIO SUTRIKIMŲ, SAVIREGULIACIJOS ĮGŪDŽIŲ UGDYMAS MOKYTOJŲ POŽIŪRIU
items: PROFESINIS PERDEGIMAS DIETISTŲ PROFESINĖJE VEIKLOJE: IŠŠŪKIŲ IR PATIRČIŲ DIMENSIJOS
items: MAŠININIO MOKYMOSI IR STATISTINIŲ MODELIŲ INTEGRAVIMAS FINANSINIAME PLANAVIME
items: BESIFORMUOJANČIOS TECHNOLOGIJOS IT STUDIJOSE PRAMONEI 5.0: SKAITMENINIŲ KOMPETENCIJŲ IR PASIRENGIMO KARJERAI STIPRINIMAS
items: PRADINIŲ KLASIŲ MOKINIŲ MOTYVAVIMO BŪDAI IR METODAI LIETUVIŲ KALBOS PAMOKOSE TAIKANT INOVATYVIUS UGDYMO METODUS
items: VARTOTOJŲ ĮGALINIMAS KAIP VERTĖS BENDRAKŪROS STRATEGIJA NEVYRIAUSYBINĖSE ORGANIZACIJOSE
items: MOKINIŲ MOTYVACIJOS IR ĮSITRAUKIMO RAIŠKA TAIKANT INTERAKTYVIAS SKAITMENINES PRIEMONES MATEMATIKOS PAMOKOSE
items: DIRBTINIS INTELEKTAS IR SKAIDRUMAS VIEŠUOSIUOSE PIRKIMUOSE: ĮRODYMAI IŠ ALBANIJOS IR PASAULINIŲ LYGIŲ
items: DARNAUS VYSTYMOSI TIKSLŲ INTEGRAVIMAS MENO PEDAGOGŲ VEIKLOJE: NUO POŽIŪRIO IKI ĮGYVENDINIMO
items: TREJŲ–KETVERIŲ METŲ AMŽIAUS VAIKO, TURINČIO ASD SUTRIKIMĄ, NEMALONIŲ EMOCIJŲ VALDYMAS DAILINĖJE VEIKLOJE
items: ĮTRAUKIOJO UGDYMO ĮGYVENDINIMO GALIMYBĖS IKIMOKYKLINIO UGDYMO ĮSTAIGOJE: TĖVŲ PATIRTYS
items: PATYČIŲ PROBLEMA IR JOS MAŽINIMO GALIMYBĖS PRIEŠMOKYKLINIAME AMŽIUJE
items: IŠŠŪKIAI IR GALIMYBĖS DIRBTINIO INTELEKTO ĮGYVENDINIMUI TURIZME: ETINĖ IR TECHNOLOGINĖ PERSPEKTYVOS
items: ŠIUOLAIKINIŲ TECHNOLOGIJŲ ĮTAKA LANKYTINŲ VIETOVIŲ TURISTINIAM PATRAUKLUMUI
items: SENSORINIS MARKETINGAS: VIZUALINIŲ STIMULŲ ĮTAKA PIRKIMO KETINIMUI INTERNETU
items: SAVANORIŠKOS VEIKLOS ESMĖ, NAUDA IR MOTYVAI: TEORINĖ APŽVALGA
items: ŠVIETIMO POLITIKA IR ŽINIOMIS GRINDŽIAMA EKONOMIKA: GRUZIJOS ATVEJIS
items: SAVIREALIZACIJOS GALIMYBĖS KARJEROJE IR JŲ SĄSAJOS: SVEIKATOS PRIEŽIŪROS SPECIALISTŲ PATIRTYS
items: TĖVŲ IŠSILAVINIMO ĮTAKA UGDANT VAIKO EMOCINĮ INTELEKTĄ JAUNESNIAME MOKYKLINIAME AMŽIUJE (6-11 M.)

ANKSTYVOJO UŽSIENIO KALBŲ MOKYMO(SI) GALIMYBĖS IKIMOKYKLINIAME AMŽIUJE
type: item
description: Straipsnyje gilinamasi į aktualią problemą – ankstyvojo užsienio kalbų mokymo(si) poreikius, iššūkius, galimybes ikimokykliniame amžiuje. Šiuolaikiniame pasaulyje gebėjimas kalbėti užsienio kalbomis tampa esminiu, nes jis prisideda prie asmeninio tobulėjimo, bendravimo su pasauliu, kitų kultūrų supratimo, prieigos prie informacijos šaltinių ir keitimosi informacija su žmonėmis iš kitų šalių. Ankstyvasis užsienio kalbų mokymas/mokymasis leidžia pasinaudoti amžiaus periodu, kuris yra palankus kalbų mokymuisi, ir pagerina mokymosi rezultatus vėlesniuose etapuose. Tyrimai rodo, kad ankstyvasis kalbų mokymas/mokymasis gerina kalbos įgūdžius ir skatina kognityvinį vystymąsi, problemų sprendimo gebėjimus ir kultūrų supratimą. Šios temos tyrimai yra vertingi ir būtini siekiant gilesnio supratimo ir rasti praktinių sprendimų, kurie padėtų veiksmingiau mokyti užsienio kalbų ikimokyklinio amžiaus vaikams. Tyrimo problema kyla dėl susirūpinimo, kad ankstyvasis užsienio kalbų mokymas/mokymasis ikimokykliniame amžiuje gali trukdyti vaikų gimtosios kalbos raidai. Lietuvoje šiuo klausimu trūksta vieningos nuomonės, o mokslininkai apie tai plačiai nediskutavo. Užsienio tyrimai rodo, kad ankstyvasis kalbų mokymas/mokymasis gali teigiamai paveikti vaikų kognityvinį vystymąsi ir kalbinius įgūdžius. Tačiau Lietuvoje vis dar vyksta diskusijos apie šio mokymo poveikį vaikų gimtajai kalbai. Būtina rasti būdų, kaip veiksmingai integruoti užsienio kalbų mokymą į ikimokyklinio ugdymo programą, nekenkiant vaikų gimtajai kalbai. Straipsnio tikslas: Ištirti ankstyvojo užsienio kalbų mokymo(-si) galimybes ikimokykliniame amžiuje. Straipsnio uždaviniai. Teoriškai pagrįsti ankstyvojo užsienio kalbų mokymo(-si) aktualumą ikimokykliniame amžiuje. Empiriškai nustatyti mokytojų ir logopedų požiūrį į jo aktualumą. Metodai. Mokslinės literatūros ir dokumentų analizė; žodinė apklausa (interviu). Rezultatai: Užsienio kalbų mokymasis ikimokykliniame amžiuje: stimuliuoja smegenų veiklą, padeda lavinti atmint…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: ankstyvasis kalbų mokymas(is)
  topic: keywords
subject: ikimokyklinis amžius
  topic: keywords
subject: logopedai
  topic: keywords
subject: mokymo metodai
  topic: keywords
creator: Kristina Drumstė
creator: Algimantas Bagdonas
rights: Autorių teisės (c) 2025 Kristina Drumstė, Algimantas Bagdonas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 46
ending page: 54
doi: 10.52320/svv.v1iX.412

VEIKSNIAI, LEMIANTYS APSKAITĄ TVARKANČIŲ ASMENŲ LOJALUMĄ APSKAITOS PROGRAMAI
type: item
description: Skaitmeninių technologijų plėtra daro didelę įtaką verslo procesų organizavimui, ypač finansų ir apskaitos srityje, kur verslo valdymo sistemos ir apskaitos programos tampa esminėmis duomenų valdymo, tikslumo ir sprendimų priėmimo priemonėmis. Atsižvelgiant į rinkoje esančių apskaitos programinės įrangos įvairovę, programinės įrangos pasirinkimas reikalauja ne tik techninės analizės, bet ir vartotojo, apskaitos specialisto, pasitenkinimo bei lojalumo įvertinimo. Dėl nuolat kintančios verslo aplinkos ir technologinės pažangos verslo valdymo sistemos ir apskaitos programos yra naudojamos, atnaujinamos ir diegiamos Lietuvos įmonėse ir organizacijose. Didelė šių sistemų įvairovė, spektras ir pasirinkimas kelia klausimą, kokie veiksniai lemia apskaitos personalo lojalumą apskaitos programai. Tyrimo objektas – veiksniai, lemiantys apskaitos tvarkytojų lojalumą apskaitos programai. Tyrimo tikslas – išanalizuoti veiksnius, lemiančius apskaitos personalo lojalumą apskaitos programai. Tyrimo uždaviniai: 1. Teoriniu požiūriu išnagrinėti veiksnius, lemiančius vartotojų lojalumą verslo valdymo sistemoms. 2. Nustatyti apskaitos tvarkytojų lojalumo apskaitos programai veiksnius. Tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė, sisteminimas, palyginimas, apibendrinimas ir anketinė apklausa. Teoriškai išanalizavus veiksnius, lemiančius vartotojų lojalumą verslo valdymo sistemoms, galima teigti, kad vartotojų lojalumas ir pasitenkinimas verslo valdymo sistemomis priklauso nuo daugelio tarpusavyje susijusių veiksnių. Įsitraukimas, kylantis iš suvokiamo naudingumo ir naudojimo paprastumo, yra svarbus tarpinis elementas tarp pasitenkinimo ir lojalumo. Lojalumą lemiantys veiksniai: informacijos ir sistemos kokybė, suvokiamas naudingumas ir pasitenkinimas. Pasitenkinimui svarbūs veiksniai: apskaitos nauda, ​​veiklos nauda, ​​individuali nauda ir vadovybės įsipareigojimas, taip pat vartotojų pasitenkinimas. Apklausos rezultatai parodė, kad dauguma buhalterių išlieka ištikimi dabartinei apska…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: apskaitos programa
  topic: keywords
subject: lojalumo veiksniai
  topic: keywords
subject: apskaitą tvarkantis asmuo
  topic: keywords
subject: verslo valdymo sistema
  topic: keywords
creator: Giedrė Balkytė
creator: Jadvyga Jurevičienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Giedrė Balkytė, Jadvyga Jurevičienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 26
ending page: 34
doi: 10.52320/svv.v1iX.411

SAVIVALDYBIŲ BIUDŽETINIŲ ĮSTAIGŲ APSKAITOS CENTRALIZAVIMO ANALIZĖ
type: item
description: Šiuolaikinė globalizacija ir informacinių bei ryšių technologijų pažanga lėmė reikšmingus finansų valdymo praktikos pokyčius. Centralizuota apskaita tapo strategine būtinybe, siekiant susidoroti su didėjančiu organizacinių finansinių sistemų sudėtingumu ir patenkinti didėjantį geresnės kontrolės ir skaidrumo poreikį. Pastaraisiais dešimtmečiais viešasis administravimas ir viešojo sektoriaus apskaita patyrė esmines reformas tiek Europos Sąjungoje, tiek nacionaliniu mastu. Siekiant suderinti ES valstybių narių apskaitos sistemas, buvo sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartai. Siekiant optimizuoti viešojo administravimo institucijų funkcijas, Lietuva įdiegė reformą, kuria siekiama centralizuoti bendras viešojo sektoriaus funkcijas. Pagal 2018 m. priimto Vyriausybės nutarimo nuostatas, ministerijų ir kitų pavaldžių biudžetinių įstaigų finansinės apskaitos ir žmogiškųjų išteklių administravimo funkcijos turi būti vykdomos centralizuotai. Kai kurios įstaigos šias funkcijas sujungė jau 2018 m., o kitos pasekė vėlesniais metais. Savivaldybės savarankiškai sprendžia, ar centralizuoti savo biudžetinių įstaigų finansinės apskaitos ir personalo administravimo funkcijas. Iš 60 Lietuvos savivaldybių 31 yra įsteigusi centralizuotus finansinės apskaitos skyrius arba įstaigas, atsakingas už biudžetinių subjektų apskaitos tvarkymą. Labiausiai centralizuota buvo švietimo ir kultūros įstaigų apskaita. Centralizuotas finansinės apskaitos modelis leidžia efektyviai analizuoti skirtingų įstaigų finansinę būklę ir užtikrina finansavimo šaltinių bei jų panaudojimo kontrolę. Tačiau finansinė apskaita organizacijose yra sudėtingas procesas, o centralizuotos apskaitos įdiegimas gali sukelti įvairių iššūkių. Tai kelia klausimą, su kokiais privalumais ir trūkumais susiduria savivaldybių biudžetinės įstaigos, įdiegus apskaitos centralizaciją. Iškilus problemų, gali sumažėti finansinių operacijų valdymo kokybė ir efektyvumas. Tyrimo tikslas – išanalizu…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: apskaita
  topic: keywords
subject: apskaitos centralizavimas
  topic: keywords
subject: savivaldybių biudžetinės įstaigos
  topic: keywords
subject: viešojo sektoriaus apskaitos reglamentavimas
  topic: keywords
creator: Giedrė Balkytė
creator: Milda Kvekšienė
creator: Audronė Meškelienė
creator: Lina Striaukaitė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Giedrė Balkytė, Milda Kvekšienė, Audronė Meškelienė, Lina Striaukaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 15
ending page: 25
doi: 10.52320/svv.v1iX.410

DIDAKTIKOS VIETA AUKŠTAJAME MOKSLE: TARP TRADICIJOS, KRITIKOS IR INOVACIJOS
type: item
description: straipsnyje nagrinėjama universitetų dėstytojų didaktinės kompetencijos samprata, jos raida, strateginė reikšmė ir integracija į aukštojo mokslo praktiką. Tyrimo problema kyla dėl aiškaus, sistemingo ir kontekstui jautraus didaktinės kompetencijos supratimo trūkumo Lietuvoje, o tai trukdo profesiniam tobulėjimui, universitetinių studijų kokybės gerinimui ir akademinės kultūros atnaujinimui. Tai veda prie pagrindinio tyrimo klausimo: kaip universitetų dėstytojų didaktinė kompetencija konceptualizuojama ir integruojama į aukštojo mokslo praktiką? Tyrimo tikslas – ištirti, kaip didaktinė kompetencija konceptualizuojama ir integruojama į aukštojo mokslo praktiką, atsižvelgiant į tokius paradigmos pokyčius kaip technologinė transformacija, kultūrų įvairovė ir kokybės užtikrinimo standartai. Straipsnyje naudojami metodai, apimantys mokslinės literatūros ir dokumentų analizę, tarptautinių modelių lyginamąją apžvalgą bei kritinę ir reflektyviąją analizę, pagrįstą autoriaus akademine patirtimi. Išskiriami keturi pagrindiniai didaktinės kompetencijos ugdymo modeliai: formalizuotos programos, konsultaciniai centrai, kolegialinės refleksijos formatai ir doktorantūros lygio integracija. Pirmajame skyriuje aptariama didaktikos sampratos raida – nuo ​​universalių Komenskio siekių iki šiuolaikinių reflektyvių, kontekstualizuotų praktikų. Didaktika pristatoma ne tik kaip metodologinis diskursas, bet ir kaip vertybėmis grįstas, kultūriškai jautrus diskursas, apimantis skaitmeninio dizaino, emocinio saugumo ir įtraukties aspektus. Pabrėžiama, kad šiuolaikiniai pedagogai turi gebėti reflektuoti, pritaikyti metodus ir kurti prasmingą mokymosi patirtį. Antroje dalyje lyginami tarptautiniai modeliai. Australijoje, Skandinavijoje ir Prancūzijoje didaktinių kompetencijų ugdymas yra integruotas į akademinę karjerą ir dažnai yra privalomas. Tokiose šalyse kaip JAV, Belgija ir Kanada akcentuojamas savanoriškas dalyvavimas, mentorystė ir kolegialumas. Veiksmingiausi modeliai grindžiami pasitikė…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: didaktinė kompetencija
  topic: keywords
subject: aukštasis mokslas
  topic: keywords
subject: dėstytojo profesinis identitetas
  topic: keywords
subject: tarptautiniai modeliai
  topic: keywords
subject: akademinė kultūra
  topic: keywords
creator: Birutė Anužienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Birutė Anužienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 5
ending page: 14
doi: 10.52320/svv.v1iX.409

BALTŲ FOLKLORO IR KRIKŠČIONIŠKŲ RELIGINIŲ VERTYBIŲ SINCRETIZMAS POSTHUMANIZMO KONTEKSTE
type: item
description: Šiame tyrime aptariame ir apmąstome vieną iš tokių rimtų epistemologinių problemų arba plačių proto megatrendų – žmogaus esmės permąstymą, kurio būtinybė atsispindi posthumanizme. Filosofas Michelis Foucault kalba apie humanistinio žmogaus apibrėžimo mirtį ir posthumanizmo kontekste reikalauja ne tik iškreipti žmogaus sampratą daugelyje diskursų (evoliucinio, ekologinio, technologinio), bet ir ištirti šiuos diskursus, siekiant atskleisti būdingas humanistines, antropocentrines, normatyvines žmonijos ir žmogaus sampratos sampratas. Šio tyrimo autoriai atstovauja posthumanistiniam požiūriui į poreikį permąstyti žmogaus prigimtį ir tiki, kad tyrimai šia kryptimi galėtų padėti spręsti aukščiau aprašytas krizes, taip pat suteikti reikšmingų naujų žinių ir indėlio į būsimus tyrimus. Šio tyrimo klausimas yra „Kaip baltų folkloro ir krikščionių religijos diskursas apibūdina ir padeda permąstyti žmonių ir ne žmonių santykius?“ Taigi, šio tyrimo tema aiškiai susijusi su Klaipėdos konferencijos pasiūlyta tema „Šiuolaikinės visuomenės reikalavimai ir iššūkiai: dabarties ir ateities įžvalgos“. Tyrimo tikslas – nustatyti ir aprašyti žmogaus apibrėžimo galimybes, žmonių ir ne žmonių santykius bei krikščionybės ir Latvijos folkloro vertybes posthumanizmo ir ekofilosofijos kontekste. Šiame straipsnyje nagrinėjami dialogiškumo ir multicentrizmo principai Latvijos folkloroje bei krikščionybės kontekste, siekiant atskleisti vertybių sintezę ir žmogaus prigimties supratimą dialogo, etikos ir kultūrinės sąveikos perspektyvoje. Tyrimo pagrindinis klausimas kyla iš poreikio suprasti, kaip tradiciniai pasakojimai ir religijos diskursai gali padėti interpretuoti žmogaus esmę, vertinant kiekvieną būtybę kaip savarankišką vertingą centrą. Be to, tyrimas siekia parodyti, kaip šios vertybės gali būti aktualios šiandien, padedant gilinti ekologinį, etinį ir multicentrinį pasaulio suvokimą. Straipsnyje pabrėžiama, kad žmogaus prigimties analizė neapsiriboja konkrečiomis epochos ar filosofinėmis mo…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: dialogiškumas
  topic: keywords
subject: multicentrizmas
  topic: keywords
subject: Latvijos folkloras
  topic: keywords
subject: krikščionybė
  topic: keywords
subject: etinės vertybės
  topic: keywords
subject: posthumanizmas
  topic: keywords
subject: ekofilosofija
  topic: keywords
creator: Juris Vuguls
creator: Erika Vugule
rights: Autorių teisės (c) 2025 Juris Vuguls, Erika Vugule https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 236
ending page: 245
doi: 10.52320/svv.v1iX.408

PATOGUMO RINKODAROS TOBULINIMAS TAIKANT DAUGIAKANALINĘ KONCEPCIJĄ SKAITMENINĖJE ERDOJE
type: item
description: Patogumo rinkodara yra susijusi su vartotojų laiku, pastangomis ir patogumu apsiperkant. Daugiakanalė koncepcija, atsiradusi kartu su skaitmeninių technologijų pažanga, leidžia klientams bendrauti su mažmenininkais per daugybę sąlyčio taškų integruotuose internetiniuose ir neinternetiniuose kanaluose. Rinkodaros požiūriu, daugiakanalė koncepcija skatina į klientą orientuoto požiūrio taikymą, siekiant tikro „patogumo“ pirkti pagal 4C rinkodaros komplekso strategiją, kuri toliau plėtojama link „prieinamumo“ S.A.V.E modelyje ir aiškiai vadinama „daugiakanale“ S.T.O.P. modelyje. Mažmeninės prekybos našumo optimizavimas visuose prieinamuose kanaluose, siekiant maksimalaus patogumo vartotojui, atrodo, yra pagrindinis daugiakanalės rinkodaros strategijos aspektas. Šio straipsnio tikslas – išnagrinėti patogumo perspektyvą daugiakanalėje koncepcijoje skaitmeniniame amžiuje. Pateikiame mūsų pirminio kiekybinio tyrimo, skirto daugiakanalės prekybos vartotojų elgsenai skirtingose ​​kartos segmentuose, atsižvelgiant į kanalų naudojimą, pirkimo veiksnius ir patogaus apsipirkimo prioritetus, rezultatus. Buvo atlikta elektroninė apklausa, pagrįsta standartizuotu klausimynu. Klausimyną sudarė dvidešimt šeši klausimai: atviri, uždari, pasirenkami, dvipoliai 5 balų Likerto skalės klausimai ir socialiniai-demografiniai klausimai. Demografija apėmė lytį, amžių, regioną ir bendras pajamas. Imties sudarymo metodas apėmė atsitiktinę atranką be kartojimo. Pagrindinį rinkinį sudarė internetinė komisija, kurios dydis n = 19 913 žmonių, o gyventojų suderinamumas su bendra Slovakijos Respublikos populiacija buvo aukštas. Iš viso atsitiktine tvarka buvo atrinkti 2615 komisijos narių, su kuriais susisiekta el. paštu, naudojant automatinį pranešimų platinimą. Iš viso buvo surinktos 523 galiojančios anketos. Galutinę imtį sudarė 46 % vyrų ir 54 % moterų. Kalbant apie kartų segmentus, ją sudarė Z kartos (11 %), Y kartos (29 %), X kartos (41 %) ir „kūdikių bumo“ kartos (19 %) respondentai. Duomenys b…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: patogumo rinkodara
  topic: keywords
subject: daugiakanalė rinkodara
  topic: keywords
subject: vartotojų patirtis
  topic: keywords
subject: skaitmeninė era
  topic: keywords
creator: Maria Tajtakova
creator: Zlatica Papcova
rights: Autorių teisės (c) 2025 Maria Tajtakova, Zlatica Papcova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 208
ending page: 218
doi: 10.52320/svv.v1iX.407

EMOCINIO INTELEKTO ĮGŪDŽIŲ FORMAVIMAS TREČIOJE KLASĖJE
type: item
description: Yra įvairių nuomonių apie vaikų auginimo šeimoje ypatumus, priklausomai nuo tėvų išsilavinimo. Dažnai manoma, kad žmonės su mažesniu išsilavinimu yra mažiau pajėgūs tinkamai auginti vaikus, o išsilavinę žmonės laikomi tinkamesniais tėvais, galinčiais užauginti „gerus“ vaikus. Trečiokų klasės mokiniai jau yra pakankamai subrendę kritiškai mąstyti ir formuoti abstrakčias sąvokas. Tačiau emocinis intelektas ne visada reiškia aukštą IQ. Todėl keliamas probleminis klausimas: kokia tėvų švietimo įtaka vaikų emocinio intelekto ugdymui trečioje klasėje? Tyrimo objektas – tėvų švietimo įtaka emocinio intelekto ugdymui. Tyrimo tikslas – nustatyti tėvų švietimo įtaką vaikų emocinio intelekto ugdymui trečioje klasėje. Tyrimo metodai: siekiant atskleisti tėvų švietimo įtaką vaikų emocinio intelekto ugdymui, jo sampratai ir ugdymo ypatybėms, pasirinktas mokslinės literatūros analizės metodas. Tyrimo tikslui pasiekti pasirinktas kokybinis metodas – stebėjimas. Tyrimo rezultatai apdoroti kokybinės analizės metodu. Išvados. 1. EQ yra labai svarbus trečios klasės mokinių raidai. Šiame amžiuje vaikai aktyviai mokosi bendrauti, spręsti konfliktus ir suprasti kitų žmonių jausmus. Tinkamai išvystytas emocinis intelektas padeda vaikams geriau mokytis, stiprina draugystę ir suteikia pasitikėjimo savimi. Vienas iš svarbiausių veiksnių, turinčių įtakos vaikų emociniam pagrindui šeimoje, yra jų tėvų išsilavinimas. Tėvai, turintys aukštesnįjį išsilavinimą, dažniau geba geriau spręsti problemas, bendrauti ir reguliuoti emocijas. Jie turi geresnes žinias ir įgūdžius, kaip auginti vaikus ir užtikrinti emocinę gerovę, nes labiau domisi šiuo procesu ir geriau supranta skirtingus vaiko raidos etapus. Išsilavinę tėvai geba tinkamai reaguoti į įvairias vaikų emocijas. Vaikai, kurie stebi savo tėvus, mėgdžioja jų elgesį ir taip pat išmoksta valdyti savo emocijas. Aukštasis motinos išsilavinimas teigiamai veikia vaiko emocijų reguliavimą. Vaikai, kurių tėvai turi žemesnį išsilavinimą, dažniau pasaulį ma…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: emocinis intelektas
  topic: keywords
subject: išsilavinimas
  topic: keywords
subject: šeima
  topic: keywords
subject: trečios klasės mokiniai
  topic: keywords
subject: ugdymas
  topic: keywords
creator: Viktorija Stadnik
creator: Giedrė Slušnienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Viktorija Stadnik, Giedrė Slušnienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 177
ending page: 185
doi: 10.52320/svv.v1iX.406

LYDERYSTĖS UGDYMAS JAUNIMO ORGANIZACIJOSE
type: item
description: Šiuolaikiniame kontekste lyderystės sąvoka yra gerai įsitvirtinusi kaip reikšmingas vadybos tyrimų ir praktikos objektas. Tai vienas dažniausiai vartojamų terminų įvairiose žmogaus veiklos srityse, įskaitant verslą, politiką, religiją ir sportą. Vis daugiau dėmesio skiriama lyderystės vaidmens jaunų žmonių gyvenime supratimui, ypač ugdant asmenines savybes ir kompetencijas. Šiandien lyderystė siejama ne tik su vadovaujančiomis pareigomis; lyderio savybes gali demonstruoti mokytojai, studentai ir aktyvūs jaunimo nariai. Jauni žmonės pripažįsta, kad šiuolaikinė visuomenė reikalauja prisitaikymo prie nuolat kintančių sąlygų. Todėl lyderystės ugdymas tapo pagrindiniu procesu tiek individams, tiek jaunimo organizacijoms. Jis prisideda prie pasitikėjimo savimi, atsakomybės, iniciatyvumo ir bendradarbiavimo įgūdžių formavimo. Šios temos aktualumą sustiprina nuolatinės akademinės diskusijos apie daugiaplanes lyderystės interpretacijas. Mokslinėje literatūroje pabrėžiamas jos lemiamas vaidmuo užtikrinant individų, komandų ir organizacijų efektyvumą. Lyderystė dažnai neteisingai tapatinama su autoritetu ar aukšto lygio pareigomis (Šilingienė, 2011); tačiau iš esmės ji yra asmeninio ir socialinio tobulėjimo procesas, peržengiantis formalias hierarchijas. Ankstesni tyrimai (Hartley, 2018; Chelsey, 2020) daugiausia buvo skirti lyderystei tarp organizacijų vadovų, o jaunimo lyderystės ugdymas daugiausia buvo nagrinėjamas mokyklinio ugdymo kontekste. Iki šiol tokio pobūdžio tyrimai jaunimo organizacijose Kalifornijoje nebuvo atlikti. Todėl šiuo tyrimu siekiama nustatyti, kaip įgyvendinamas lyderystės ugdymas ir kurie metodai yra veiksmingiausi, remiantis jaunimo organizacijų narių patirtimi ir suvokimu. Tyrimo objektas – lyderystės ugdymas jaunimo organizacijose Kalifornijoje. Tyrimo tikslas – sukurti jaunimo lyderystės ugdymo modelį, pagrįstą Kalifornijos jaunimo organizacijų narių patirtimi ir nuomonėmis. Tyrimo metodai. Mokslinės literatūros teorinė analizė, sintezė ir palygini…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: lyderis
  topic: keywords
subject: lyderystės ugdymas
  topic: keywords
subject: lyderystės ugdymo modeliai
  topic: keywords
creator: Sigita Skersė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Sigita Skersė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 163
ending page: 176
doi: 10.52320/svv.v1iX.405

DIRBTINIO INTELEKTO ĮTAKA MOKYMO PROCESUI
type: item
description: Šio tyrimo tikslas – ištirti dirbtinio intelekto (DI) poveikį mokymo praktikai Albanijoje, daugiausia dėmesio skiriant mokytojų požiūriui į jo galimybes ir rizikas. Nors DI sparčiai įgauna matomumą visame pasaulyje, jo taikymas Albanijos švietimo sistemoje išlieka neaiškus, keliant susirūpinimą, kad technologijos gali silpninti esminę žmogaus sąveiką, kuri suteikia prasmę ugdymui. Tyrimas buvo atliktas Aleksandro Moišių universitete Duresyje, Albanijoje, platinant klausimynus 126 magistrantūros studentams ir alumnams 2024 m. spalio–gruodžio mėn. Atsakymai buvo analizuoti naudojant SPSS 25 programinę įrangą, siekiant užtikrinti profesionalią statistinę interpretaciją. Rezultatai atskleidė, kad nors mokytojai pripažįsta DI kaip pasaulinę tendenciją, jo tiesioginis naudojimas klasėse vis dar ribotas. Daugelis respondentų išreiškė nerimą, jog DI gali sumažinti nepakeičiamą žmogaus sąveikos vaidmenį ugdyme. Mokytojai teikia vadovavimą, emocinę paramą ir motyvaciją, ko technologijos negali atkartoti. Todėl DI turėtų būti integruojamas kaip papildanti, o ne pakeičianti priemonė. Svarbu pažymėti, kad nebuvo nustatyta reikšmingų skirtumų tarp miesto ir kaimo mokyklų, nes abi aplinkos pasižymi panašiu taikymo lygiu ir neapibrėžtumu. Albanija tik neseniai pradėjo įsisavinti DI, įvesdama akademines ir mokslinių tyrimų programas, skirtas specialistų rengimui. Tačiau pažangą stabdo riboti žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Tvariai plėtrai reikalingos didesnės investicijos į švietimą, infrastruktūrą ir profesinį mokymą. Apskritai DI Albanijoje dar tik ankstyvojoje vystymosi stadijoje, tačiau jo potencialas švietimo bei kituose sektoriuose yra plačiai pripažįstamas. Kalbant apie skaitmeninius įgūdžius, maždaug pusė dalyvių nurodė turintys pakankamas technologines žinias, ypač 36–45 metų amžiaus grupėje. Dar 33 % turėjo tik pagrindinius įgūdžius, o daugelis pripažino poreikį tobulinti profesinę kvalifikaciją, kad prisitaikytų prie šiuolaikinių reikalavimų. Mokytojai dažnai naudoj…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: dirbtinis intelektas
  topic: keywords
subject: mokymo praktikos
  topic: keywords
subject: švietimas
  topic: keywords
subject: poveikis
  topic: keywords
subject: Albanija
  topic: keywords
creator: Emilda Roseni
creator: Klodiana Leka
creator: Rovena Mera
rights: Autorių teisės (c) 2025 Emilda Roseni, Klodiana Leka, Rovena Mera https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 144
ending page: 154
doi: 10.52320/svv.v1iX.404

MOTINŲ ĮSITRAUKIMO Į DARBĄ, PRIKLAUSOMYBĖS NUO DARBO IR JŲ VAIKŲ ELGESIO YPATUMŲ SĄSAJOS
type: item
description: Mokslinių tyrimų analizė rodo, jog mokslininkai ieškojo sąsajų tarp motinų įsitraukimo į darbą, priklausomybės nuo darbo ir vaiko galių ir sunkumų, tačiau ši tema moksliškai nagrinėta mažai. Tyrimo tikslas – atskleisti vaikų galių ir sunkumų sąsajas su jų motinų įsitraukimo į darbą bei priklausomybės nuo darbo ypatumais. Motinų įsitraukimo į darbą vertinimui panaudotas darbo autorės sukurtas Moters įsitraukimo į darbą klausimynas. Priklausomybės nuo darbo įvertinta Olandijos Priklausomybės nuo darbo klausimynu (angl. Dutch Work Addiction Scale – DUWAS-10) (Schaufeli & Taris, 2004)), o savo vaikų galias ir sunkumus motinos vertino Galių ir sunkumų klausimyno (angl. Strengths and Difficulties Questionnaire – SDQ), sukurto R. Goodmano (Goodman, 1997), adaptuota lietuviška forma (Gintilienė, Girdzijauskienė, Černiauskaitė, Lesinskienė, Povilaitis ir Pūras, 2004). Tyrime dalyvavo 162 dirbančios ir vaikus nuo penkerių iki vienuolikos metų auginančios motinos. Tyrimo duomenys surinkti internetinės apklausos būdu. Darbo tikslui pasiekti autorės sukurtas Moters įsitraukimo į darbą klausimynas atitiko patikimumo kriterijus ir leido įvertinti tyrimo dalyvių darbingumą, darbe patiriamą įtampą ir požiūrį į darbo svarbą. Atskleisti šie dirbančių motinų įsitraukimo į darbą, priklausomybės nuo darbo ypatumai ir sąsajos su sociodemografiniais požymiais: tyrimo dalyvės pasižymėjo aukštu priklausomybės nuo darbo lygiu; kuo vyresnės moterys ir kuo vyresni jų vaikai, tuo mažiau vertinama darbo svarba; darbo svarbą aukščiau vertina moterys, turinčios vidurinį ir profesinį išsilavinimą ir priklausančios žemiausiai personalo grandžiai; įtampą darbe dažniau patiria aukščiausias pareigas užimančios moterys; kuo vyresnės moterys, tuo mažiau įtampos jaučia dirbdamos; polinkis perdėtai daug dirbti labiau būdingas vidurinei personalo grandžiai priklausančioms moterims. Didėjant moterų priklausomybei nuo darbo, auga jų darbingumo ir įtampos darbe rodikliai, bet mažėja darbo svarbos vertinimas. Mo…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: įsitraukimas į darbą
  topic: keywords
subject: priklausomybė nuo darbo
  topic: keywords
subject: vaikų galios ir sunkumai
  topic: keywords
subject: motinystė
  topic: keywords
creator: Brigita Paliokienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Brigita Paliokienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 108
ending page: 121
doi: 10.52320/svv.v1iX.403

ŠVIETIMAS ATEIČIAI: ŽMOGIŠKASIS KAPITALAS IR ATSAKINGAS DIRBTINIS INTELEKTAS PASAULINIAME AUKŠTAJAME MOKSLE
type: item
description: Pasaulinis aukštasis mokslas vis dažniau pasitelkia dirbtinį intelektą (DI), vietoj tradicinių administracinių reformų, siekiant strateginių švietimo tikslų. Tai reikalauja skubiai investuoti į strateginį žmogiškųjų išteklių vystymą, siekiant sukurti geriausią švietimo valdymo sistemą. Šiame straipsnyje naudojamas kokybinis tyrimas, grindžiamas dekolonijine teorija, ir remiamasi dešimtmečių patirtimi integruojant DI į aukštąjį mokslą JAV, Europoje ir Azijoje, siekiant atsakyti į pagrindinį klausimą: kokios žmogiškųjų išteklių praktikos gali būti taikomos siekiant skatinti lygybę ir atsakingą DI naudojimą pasauliniame aukštajame moksle? Tyrimo rezultatai rodo, kad nepaisant išplėstos prieigos prie skaitmeninių technologijų, šalys, kuriose prastas valdymas, tikėtinai patirs mažėjančią naudą tiek žmogiškųjų išteklių, tiek švietimo kokybės srityje. Siekiant priešintis šiai tendencijai, tyrimas siūlo daugialypį požiūrį, kuris apima: kritinio skaitmeninio raštingumo ugdymą; hipotezių atradimo skatinimą, siekiant orientuotis neapibrėžtumo sąlygomis; dominuojančių technologinių galių interesų analizę; eksperimentavimą su vietinėmis ir pasaulinėmis žinių sistemomis; pagrindinių žmogiškųjų vertybių, kurių DI negali atkartoti, patvirtinimą; įsitraukiant į neišspręstus žmogaus sąmonės sudėtingumus, viršijančius dirbtinio intelekto kognityvinius pajėgumus; ir švietimo valdymo reformą, siekiant atskleisti žmogaus potencialą. Pritaikant dekolonijine teoriją, šis straipsnis prisideda prie diskusijos apie aukštojo mokslo ateitį ir atsakomybę, siūlant teisingesnę ir į žmogų orientuotą švietimo ekosistemą. Tai užsibaigia politikos rekomendacijomis pritaikytoms unikaliems iššūkiams, su kuriais susiduria šalys, turinčios silpną valdymą. Pagrįstas dekolonijine teorija, šis tyrimas ragina politikos formuotojus persvarstyti besivystančių DI sistemų integravimą į esamas aukštojo mokslo sistemas, kurios jau pasižymi dideliais netolygumais. DI kolonizacija kelia grėsmę esamų nelygybių gilėjim…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: episteminė agentūra
  topic: keywords
subject: episteminis neteisingumas
  topic: keywords
subject: dekolonijinė teorija
  topic: keywords
subject: skaitmeninis raštingumas
  topic: keywords
subject: valdymas
  topic: keywords
creator: Maria Lai-Ling Lam
rights: Autorių teisės (c) 2025 Maria Lai-Ling Lam https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 99
ending page: 107
doi: 10.52320/svv.v1iX.402

JAUNESNIOJO MOKYKLINIO AMŽIAUS MOKINIŲ, TURINČIŲ ELGESIO SUTRIKIMŲ, SAVIREGULIACIJOS ĮGŪDŽIŲ UGDYMAS MOKYTOJŲ POŽIŪRIU
type: item
description: Ugdymo praktikoje vis dažniau susiduriama ne tik su elgesio ar emociniais sutrikimais, bet ir su elgesio ar emociniais sunkumais bei sudėtingu elgesiu. Šiandienos mokyklose, ugdant elgesio sutrikimų turinčius mokinius, būtina identifikuoti ugdymo proceso dalyvius, analizuoti veiksnius, kurie daro įtaką pageidaujamam ar nepageidaujamam elgesiui, ir parengti veiksmų strategijas. Pastaraisiais metais, kalbant apie vaikus, turinčius elgesio sutrikimų ar sunkumų, dažniausiai vartojamas terminas „savireguliacija“, kuris yra panašus į savikontrolės sąvoką ir reiškia, kad mokinys gali reguliuoti savo elgesį, dėmesį ir emocijas. Tai yra vieni iš svarbiausių įgūdžių, lemiančių normalią raidą. Vertinant savireguliacijos svarbą mokiniams, turintiems elgesio sutrikimų, buvo svarbu išnagrinėti savireguliacijos sunkumus, su kuriais susiduria jaunesnio mokyklinio amžiaus vaikai, turintys elgesio sutrikimų, apžvelgti priemones, aplinkos kūrimo būdus ir žaidimus, kurie padeda ugdyti savireguliacijos įgūdžius. Keliami probleminiai klausimai: 1. Kokie yra savikontrolės sunkumai ugdymo procese jaunesnio mokyklinio amžiaus mokiniams, turintiems elgesio sutrikimų? 2. Kokias prevencines priemones mokytojai naudoja dažniausiai? Tyrimo objektas – savikontrolės įgūdžių ugdymas jaunesnio mokyklinio amžiaus mokiniams, turintiems elgesio sutrikimų. Tyrimo tikslas – analizuoti savikontrolės įgūdžių ugdymą jaunesnio mokyklinio amžiaus mokiniams, turintiems elgesio sutrikimų. Tyrimo metodai: 1) mokslinės literatūros analizė, 2) žodinis interviu naudojant pusiau struktūruotus interviu, 3) duomenų apdorojimas naudojant turinio analizę. Tyrimo rezultatai parodė, kad jaunesnio amžiaus mokiniai, turintys elgesio sutrikimų, patiria savireguliacijos sunkumų ugdymo procese, kurie dažniausiai susiję su emociniais protrūkiais ir elgesiu (pyktis, šauksmai, verksmas, daiktų mėtymas, iššaukiantis ir agresyvus elgesys, bėgimas iš klasės, nesugebėjimas priimti pralaimėjimo). Mokytojai pažymi, kad jaunesnio amžiau…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: jaunesnysis mokyklinis amžius
  topic: keywords
subject: elgesio sutrikimai
  topic: keywords
subject: savireguliacija
  topic: keywords
creator: Jūratė Klizaitė
creator: Aniuta Varneckienė
creator: Aurelija Valaitienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Jūratė Klizaitė, Aniuta Varneckienė, Aurelija Valaitienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 88
ending page: 98
doi: 10.52320/svv.v1iX.401

PROFESINIS PERDEGIMAS DIETISTŲ PROFESINĖJE VEIKLOJE: IŠŠŪKIŲ IR PATIRČIŲ DIMENSIJOS
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjamas dietologų profesinis išsekimas Lietuvos sveikatos priežiūros sistemoje, remiantis kokybiniais tyrimais ir išsamiomis apklausomis. Jame nagrinėjamas daugialypis išsekimo pobūdis, pabrėžiant individualias patirtis ir sistemines problemas. Tyrimas atskleidžia penkias pagrindines dietologų išsekimo priežastis: profesijos nuvertinimas ir žemas statusas, emocinis išsekimas, studijų turinio ir realios darbo praktikos neatitikimas, kolegų paramos trūkumas ir konkurencija, bei prasmės ir motyvacijos paieškos darbe. Šie veiksniai kartu daro įtaką dietologų sveikatai ir darbo kokybei, pabrėždami skubų poreikį tobulinti studijų programas, darbo sąlygas ir visuomenės požiūrį į dietologus. Tyrimo rezultatai atitinka tarptautinius tyrimus, pabrėždami, kad išsekimas yra tiek individualus, tiek sisteminis reiškinys, reikalaujantis visapusiškų prevencinių priemonių ir darbo vietos sąlygų gerinimo. Išsekimas apibūdinamas kaip psichologinė būklė, kuriai būdingas emocinis išsekimas, depersonalizacija ir sumažėjęs profesinis pasiekimas. Anksčiau tai buvo gerai dokumentuota tarp sveikatos priežiūros darbuotojų, pvz., gydytojų ir slaugytojų, tačiau dietologų atveju tai buvo mažai tirta. Daugiafunkcinis dietologų vaidmuo – nuo mitybos konsultacijų iki finansinių ir organizacinių pareigų – didina psichologinę įtampą, kurią dar labiau sustiprina nepakankamas pripažinimas ir parama. Tarptautiniai tyrimai rodo, kad dietologų išsekimas yra labai paplitęs, o tai siejama su dideliu darbo krūviu ir profesinio pripažinimo trūkumu. Tyrimo metodika apėmė išsamius interviu su penkiais Lietuvos dietologais, turinčiais įvairią institucinę patirtį ir darbo patirtį per trejus metus. Duomenys buvo analizuojami tematiškai, siekiant atskleisti subjektyvias patirtis ir emocijas, susijusias su perdegimu ir profesiniu pasitenkinimu. Buvo nustatyti pagrindiniai iššūkiai, įskaitant profesinę izoliaciją, finansinį nesaugumą, didelę darbo apkrovą, biurokratines kliūtis ir klientų nesusiprati…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: dietistas
  topic: keywords
subject: profesinis perdegimas
  topic: keywords
subject: emocinis išsekimas
  topic: keywords
creator: Laimutė Kardelienė
creator: Sigutė Ežerskienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Laimutė Kardelienė, Sigutė Ežerskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 78
ending page: 87
doi: 10.52320/svv.v1iX.400

MAŠININIO MOKYMOSI IR STATISTINIŲ MODELIŲ INTEGRAVIMAS FINANSINIAME PLANAVIME
type: item
description: Mašininio mokymosi (ML) metodų integravimas su tradiciniais statistiniais modeliais finansiniame planavime tampa esminiu pokyčiu, lemiančiu spartų analitinių sprendimų evoliucionavimą šiuolaikinėje įmonių finansų praktikoje. Augant duomenų apimtims ir didėjant ekonominio neapibrėžtumo lygiui, tradiciniai statistiniai modeliai dažnai yra nebepakankami efektyviam sudėtingų, nestruktūruotų ar nelinijinių duomenų analizei. Tuo tarpu mašininio mokymosi algoritmai pasižymi aukštu prisitaikomumu, gebėjimu apdoroti didelės apimties bei įvairių formatų duomenis ir atskleisti kompleksinius ryšius, kurių tradiciniai metodai identifikuoti nepajėgia. Vis dėlto ML metodams neretai trūksta interpretuojamumo, kuris finansų sektoriuje yra kritiškai svarbus. Todėl derinant šias dvi metodologines kryptis siekiama sudaryti hibridinius modelius, kurie vienu metu būtų ir tikslūs, ir interpretuojami, taip didinant jų patikimumą bei pritaikomumą realiose verslo situacijose. Šiame straipsnyje siekiama išsamiai išnagrinėti mašininio mokymosi (ML) ir tradicinių statistinių modelių integravimo galimybes finansiniame planavime bei įvertinti, kaip toks metodinis derinys gali pagerinti prognozių tikslumą, rizikos įvertinimą ir strateginį sprendimų priėmimą. Remiantis plačia teorine ir konceptualiąja mokslinės literatūros analize, tiriami pagrindiniai šiuolaikiniai analitiniai metodai ir jų taikymo sritys: regresiniai modeliai, ARIMA ir GARCH tipo laiko eilučių prognozavimo technikos, neuroniniai tinklai, ansambliniai algoritmai ir įvairios hibridinės modelių struktūros. Ypatingas dėmesys skiriamas šių metodų privalumų ir ribotumų analizei, taip pat jų tarpusavio papildomumui, siekiant suprasti, kokiomis sąlygomis integruotas metodas gali generuoti didžiausią pridėtinę vertę finansų srityje. Gauti rezultatai rodo, kad hibridinių modelių taikymas leidžia sujungti tradicinių metodų stabilumą ir aiškų rezultatų aiškinimą su mašininio mokymosi gebėjimu apdoroti kompleksiškas struktūras, taip pasiekian…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: mašininis mokymasis
  topic: keywords
subject: statistinis modeliavimas
  topic: keywords
subject: finansinis planavimas
  topic: keywords
creator: Dariia Drozd
creator: Biruta Sloka
rights: Autorių teisės (c) 2025 Dariia Drozd, Biruta Sloka https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 35
ending page: 45
doi: 10.52320/svv.v1iX.399

BESIFORMUOJANČIOS TECHNOLOGIJOS IT STUDIJOSE PRAMONEI 5.0: SKAITMENINIŲ KOMPETENCIJŲ IR PASIRENGIMO KARJERAI STIPRINIMAS
type: item
description: Sparčiai besivystančios skaitmeninės technologijos keičia darbo rinką ir kelia naujus reikalavimus aukštajam mokslui. Albanijoje patvirtintos nacionalinės skaitmenizacijos strategijos ir Skaitmeninio švietimo veiksmų planas numato ambicingus tikslus, tačiau vis dar neaišku, ar informacinių technologijų (IT) studijų programos iš tikrųjų suteikia studentams skaitmenines kompetencijas ir verslumo įgūdžius, reikalingus Pramonės 5.0 kontekste. Šiame straipsnyje nagrinėjama, kaip besiformuojančios technologijos integruojamos į IT studijas ir kaip jos siejasi su studentų pasirengimu skaitmeninei ekonomikai ir skaitmeniniam verslumui. Tyrimo objektas – besiformuojančių technologijų, tokių kaip dirbtinis intelektas (DI), mašininis mokymasis (MM), blokų grandinės technologijos, daiktų internetas (IoT), virtualioji ir papildytoji realybė (VR/AR) bei kvantinė kompiuterija, integracija į IT studijas Albanijos universitetuose ir jos poveikis studentų skaitmeninėms kompetencijoms, pasirengimui Pramonei 5.0 bei skaitmeniniam verslumui. Tyrimo problema siejama su neatitikimu tarp spartaus naujų technologijų plitimo darbo rinkoje ir lėtesnės, fragmentiškos jų integracijos į studijų programas, ypač praktinio mokymosi ir skaitmeninio verslo ugdymo galimybių. Tyrimo tikslas – empiriškai ištirti, kaip išsami teorinė ir praktinė besiformuojančių technologijų mokymo patirtis, taip pat studentų požiūris į šių technologijų svarbą lemia jų skaitmeninius įgūdžius, pasitikėjimą savimi ir pasirengimą karjerai Pramonės 5.0 bei skaitmeninio verslo srityse. Tyrimas orientuotas į IT studijų studentus kaip būsimą darbo jėgą, kuri kurs ir diegs Pramonės 5.0 sprendimus. Taikytas kiekybinis tyrimo dizainas: duomenys rinkti naudojant internetinę anketą, kuri buvo administruojama nuo 2024 m. rugpjūčio iki 2025 m. kovo mėn. Tyrime dalyvavo 351 bakalauro ir magistro studijų studentas iš Albanijos universitetų, studijuojantis informacines technologijas, kompiuterių inžineriją, verslo informatiką ir taikomąją…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: besiformuojančios technologijos
  topic: keywords
subject: skaitmeninės kompetencijos
  topic: keywords
subject: skaitmeninis verslumas
  topic: keywords
subject: IT studijos
  topic: keywords
creator: Anxhela Ferhataj
creator: Jonida Biçoku
creator: Fatmir Memaj
rights: Autorių teisės (c) 2025 Anxhela Ferhataj, Jonida Biçoku, Fatmir Memaj https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 55
ending page: 66
doi: 10.52320/svv.v1iX.397

PRADINIŲ KLASIŲ MOKINIŲ MOTYVAVIMO BŪDAI IR METODAI LIETUVIŲ KALBOS PAMOKOSE TAIKANT INOVATYVIUS UGDYMO METODUS
type: item
description: Mokymosi motyvacijos problema yra labai aktuali šiuolaikinėje Lietuvos švietimo sistemoje, ypač pradinės mokyklos lietuvių kalbos pamokose. Motyvacija atlieka lemiamą vaidmenį palaikant mokinių susidomėjimą, koncentraciją ir akademinę pažangą. Motyvacijos stoka dažnai pasireiškia neišspręstomis užduotimis, nenoru dalyvauti, dėmesio blaškymu klasėje ir trukdžiais elgesiu. Nors mokymosi motyvacija yra plačiai tyrinėjama psichologijoje ir pedagogikoje, vis dar trūksta empirinių tyrimų, kurie būtų skirti būtent veiksmingoms motyvacijos strategijoms pradinių klasių lietuvių kalbos pamokose. Šiame tyrime nagrinėjama tokia pedagoginė problema: kokie motyvacijos metodai ir strategijos skatina aktyvų pradinių klasių mokinių mokymąsi ir įsitraukimą į lietuvių kalbos pamokas? Tyrimo objektas. Motyvaciniai metodai ir strategijos, taikomi lietuvių kalbos pamokose Klaipėdos „Gilijos“ pradinės mokyklos pradinių klasių mokiniams. Tyrimo tikslas. Aptarti būdus ir metodus, kurie motyvuoja pradinių klasių mokinius lietuvių kalbos pamokose. Tyrimo uždaviniai: 1. Analizuoti mokymosi motyvacijos sąvoką ir ją stimuliuojančius veiksnius. 2. Išnagrinėti metodus, kurie motyvuoja mokytis lietuvių kalbos pradinėje mokykloje. 3. Nustatyti ir įvertinti Klaipėdos „Gilijos“ pradinės mokyklos 1–4 klasių mokinių pažangą po motyvacinių metodų ir strategijų įgyvendinimo. Tyrimo metodika. Taikytas mišrus metodas. Teorinėje dalyje analizuota mokslinė literatūra ir švietimo politikos dokumentai, įskaitant atnaujintą Lietuvos nacionalinę mokymo programą (2022). Empirinė dalis apėmė struktūruotą pamokų stebėjimą pagal V. Paužienė (2019) protokolą ir refleksinius dienoraščius. Iš viso buvo stebėtos penkios lietuvių kalbos pamokos (tris 2 klasėje, viena 1 klasėje ir viena 3 klasėje), o penkios pamokos buvo vedamos taikant novatoriškus motyvacinius metodus (viena 4 klasėje ir keturios 2–3 klasėse). Tyrimo metu buvo laikomasi mokslinių tyrimų etikos principų, užtikrinant konfidencialumą, sąžiningumą ir pagarbą…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: mokymosi motyvacija
  topic: keywords
subject: inovatyvūs metodai
  topic: keywords
subject: pradinis ugdymas
  topic: keywords
subject: lietuvių kalbos pamokos
  topic: keywords
subject: veiklos tyrimas
  topic: keywords
creator: Dovilė Jurelevičė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Dovilė Jurelevičė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 67
ending page: 77
doi: 10.52320/svv.v1iX.396

VARTOTOJŲ ĮGALINIMAS KAIP VERTĖS BENDRAKŪROS STRATEGIJA NEVYRIAUSYBINĖSE ORGANIZACIJOSE
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjama vartotojų įgalinimo samprata (angl. Consumer empowerment) kaip vertės bendrakūros kūrimo strategija nevyriausybinėse organizacijose (NVO). Šios organizacijos užima svarbią vietą šiuolaikinėje visuomenėje. Jos dažnai sprendžia socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius iššūkius, kurių tiek valstybės institucijos, tiek privatus sektorius nepajėgia efektyviai įveikti. Dėl savo unikalios pozicijos NVO geba sutelkti bendruomenes, pasitelkti specializuotus gebėjimus ir inicijuoti pokyčius, turinčius ilgalaikį poveikį. NVO ypač prisideda sprendžiant problemas, kurioms būtini bendruomeniniai, į žmones orientuoti sprendimai. Autoriai pabrėžia, kad šių organizacijų vaidmuo tampa vis svarbesnis ten, kur kiti veikėjai nesugeba patenkinti visuomenės poreikių. Kadangi jų veikla grindžiama socialine misija ir orientacija į viešąjį gėrį, NVO tampa reikšmingais socialinių inovacijų ir pilietinės visuomenės stiprinimo varikliais. Nors vartotojų įgalinimas ir vertės bendrakūra plačiai aptarti mokslinėje literatūroje, plačiai naudojami versle, jų taikymas NVO sektoriuje tebėra fragmentiškas ir reikalaujantis gilesnio teorinio pagrindimo. Atsižvelgiant į tai, šiame straipsnyje siekiama išplėsti supratimą apie tai, kaip įgalinimas gali sustiprinti suinteresuotųjų grupių dalyvavimą, organizacijų skaidrumą, pasitikėjimą ir socialinės vertės kūrimą. Klasikiniai vartotojų įgalinimo tyrimai parodė, kad suteikdamos vartotojams daugiau galios priimti sprendimus ar prisidėti prie paslaugų kūrimo, organizacijos skatina didesnę motyvaciją ir lojalumą. Verslo kontekste įgalinti vartotojai tampa ne tik paslaugų gavėjais, bet ir inovacijų šaltiniais, aktyviai dalyvaujančiais vertės kūrimo procesuose. Ši logika palaipsniui perkelta ir į NVO sektorių, kuriame vartotojai (bendruomenių nariai, savanoriai, donorai, paslaugų gavėjai) gali prisidėti ne tik prie paslaugų formavimo, bet ir prie organizacijos misijos įgyvendinimo, socialinių problemų sprendimo ar inovacijų inicijavimo…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vartotojų įgalinimas
  topic: keywords
subject: vertės bendrakūra
  topic: keywords
subject: nevyriausybinės organizacijos (NVO)
  topic: keywords
subject: įgalinimo dimensijos
  topic: keywords
creator: Saidas Rafijevas
creator: Indrė Razbadauskaitė-Venskė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Saidas Rafijevas, Indrė Razbadauskaitė-Venskė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 135
ending page: 143
doi: 10.52320/svv.v1iX.395

MOKINIŲ MOTYVACIJOS IR ĮSITRAUKIMO RAIŠKA TAIKANT INTERAKTYVIAS SKAITMENINES PRIEMONES MATEMATIKOS PAMOKOSE
type: item
description: Tyrime nagrinėjama mokinių motyvacijos ir įsitraukimo į pradinio ugdymo matematikos ugdymą raiška naudojant interaktyvias skaitmenines priemones. Temos aktualumą pabrėžia didėjanti skaitmeninių technologijų integracija į ugdymo procesą, siekiant skatinti aktyvų mokinių dalyvavimą, gilinti matematinių sąvokų supratimą ir ugdyti esmines kompetencijas, kurios sudaro tolesnio mokymosi pagrindą. Matematika pradiniame ugdyme vaidina labai svarbų vaidmenį ugdant sąvokų supratimą, procedūrinį sklandumą, strateginio problemų sprendimo įgūdžius, loginį ir erdvinį mąstymą, gebėjimą perteikti matematines idėjas ir bendradarbiauti su bendraamžiais. Be to, ypač svarbu ugdyti teigiamą požiūrį į matematiką, leidžiantį mokiniams suvokti dalyko aktualumą ir pritaikomumą kasdieniame gyvenime. Skaitmeninės priemonės, tokios kaip „GeoGebra“, „Matific“, „ClassWise“, papildyta realybė (AR), virtuali realybė (VR) ir EDUKA platforma, padeda siekti šių tikslų skatindamos mokinių motyvaciją, įsitraukimą ir akademinius pasiekimus (Bertrand ir kt., 2024; Radović ir kt., 2018; Gulbinas ir Arkušauskaitė, 2015). Tyrimo problema grindžiama pastebėjimu, kad nors interaktyvūs skaitmeniniai įrankiai vis dažniau naudojami matematikos pamokose, empirinių duomenų apie jų poveikį mokinių motyvacijai ir įsitraukimui yra nedaug. Mokinių elgesys, aktyvumo lygis ir bendradarbiavimas priklauso nuo pamokos struktūros, pedagoginių metodų, klasės mikroklimato ir naudojamų įrankių pobūdžio, todėl analizė reikalinga autentiškuose ugdymo kontekstuose (Mula ir kt., 2025; Radišić ir Baucal, 2024). Tyrimo tikslas buvo išanalizuoti mokinių motyvaciją ir įsitraukimą matematikos pamokų metu, naudojant interaktyvius skaitmeninius įrankius. Tyrimo užduotys apėmė mokslinės literatūros peržiūrą, skaitmeninių įrankių integravimo privalumų ir iššūkių aprašymą bei stebėjimo duomenų analizę, siekiant nustatyti elgesio ir emocinės motyvacijos formas. Tyrime buvo taikyta kokybinė tyrimo metodologija, naudojant struktūrizuotą stebėj…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: interaktyvios skaitmeninės priemonės
  topic: keywords
subject: mokymosi motyvacija
  topic: keywords
subject: mokinių įsitraukimas
  topic: keywords
creator: Milda Rubinė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Milda Rubinė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 155
ending page: 162
doi: 10.52320/svv.v1iX.391

DIRBTINIS INTELEKTAS IR SKAIDRUMAS VIEŠUOSIUOSE PIRKIMUOSE: ĮRODYMAI IŠ ALBANIJOS IR PASAULINIŲ LYGIŲ
type: item
description: Viešieji pirkimai sunaudoja didelę viešųjų išlaidų dalį – apie trylika procentų BVP visose EBPO narėse – todėl daro didžiulę įtaką tam, kaip efektyviai vyriausybės teikia viešąsias gėrybes. Vis dėlto viešuosius pirkimus vis dar stabdo paslėpta informacija ir didelės stebėsenos išlaidos. Pareigūnai dažnai negali stebėti tiekėjų kokybės ar susitarimų, o įmonėms gali būti sunku suprasti vertinimo procedūras. Elektroninių viešųjų pirkimų platformos sumažino dokumentų skaičių, bet ne visada korupciją. Šiame tyrime klausiama, ar dirbtinis intelektas gali sumažinti šias informacijos spragas ir padaryti viešuosius pirkimus ne tik greitesnius, bet ir sąžiningesnius. Norint išnagrinėti šį klausimą, straipsnyje sukuriamas dirbtinio intelekto viešųjų pirkimų skaidrumo ir asimetrijos indeksas (AIPTI), pagrįstas informacijos asimetrija ir sandorių sąnaudų teorija. Sistema suskirsto rodiklius į keturis ramsčius – atskleidimą, konkurenciją, kainos ir kokybės santykį ir sąžiningumą – kurie kartu apibūdina viešųjų pirkimų sistemos informacinę sveikatą. Atskleidimo aspektas stebi, kaip išsamiai ir laiku vyriausybės skelbia sutarčių duomenis; konkurencija matuoja konkurso dalyvių įvairovę ir rinkos atvirumą; kainos ir kokybės santykis nagrinėja numatomų ir skirtų kainų atitikimą bei pakeitimų dažnumą; sąžiningumas atspindi, kaip efektyviai rizikos aptikimo algoritmai atskleidžia ir atgraso nuo sukčiavimo. Vienodas svoris išlaiko indekso pusiausvyrą, o galiojimo patikrinimai rodo stiprią koreliaciją su esamais skaidrumo matais, tokiais kaip VKI ir DI pasirengimo indeksas. Taikant šią sistemą Albanijai, Italijai, Graikijai, Juodkalnijai, Serbijai ir Šiaurės Makedonijai, matyti vidutinis teigiamas ryšys tarp DI pasirengimo ir sąžiningumo. Italija pirmauja su didesne AIPTI verte, po jos seka Graikija, o Albanija yra viduryje – skaitmeniniu požiūriu gerai aprūpinta, tačiau instituciškai suvaržyta. Aukštas jos e. valdžios indeksas (0,80) rodo tvirtą infrastruktūrą, tačiau korupcijos suvokimo…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: viešieji pirkimai
  topic: keywords
subject: informacijos asimetrija
  topic: keywords
subject: dirbtinis intelektas
  topic: keywords
subject: AIPTI
  topic: keywords
subject: skaidrumas
  topic: keywords
subject: konkurencija
  topic: keywords
subject: kainos ir kokybės santykis
  topic: keywords
subject: sąžiningumas
  topic: keywords
subject: Albanija
  topic: keywords
creator: Mikel Qafa
rights: Autorių teisės (c) 2025 Mikel Qafa https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 246
ending page: 259
doi: 10.52320/svv.v1iX.390

DARNAUS VYSTYMOSI TIKSLŲ INTEGRAVIMAS MENO PEDAGOGŲ VEIKLOJE: NUO POŽIŪRIO IKI ĮGYVENDINIMO
type: item
description: Jungtinių Tautų tvaraus vystymosi tikslų (TVT) integravimas į švietimą tapo pasauliniu prioritetu, tačiau empiriniai tyrimai apie jų įgyvendinimą menų švietime vis dar yra reti. Nors tiek tarptautiniai, tiek Lietuvos politikos dokumentai pabrėžia kultūros ir menų vaidmenį skatinant tvarų vystymąsi, mažai žinoma apie tai, kaip menų pedagogai suvokia ir taiko TVT temas savo kasdienėje praktikoje. Šiame tyrime šis trūkumas sprendžiamas nagrinėjant meno pedagogų požiūrį, praktiką ir suvokiamas kompetencijas, remiantis kiekybiniu 164 respondentų, atstovaujančių muzikos, vaizduojamojo meno ir kitų meno sričių, tyrimu. Teorinėje dalyje pabrėžiamas tvaraus vystymosi, kultūros politikos ir meno švietimo sąryšis. Pasaulinės strategijos, tokios kaip Europos žaliasis susitarimas ir UNESCO kultūros ir meno švietimo sistema, pabrėžia meninės praktikos transformacinį potencialą tvarumui, o Lietuvos nacionaliniai dokumentai akcentuoja tvarumo kompetencijų integravimą į visus švietimo sektorius. Pedagoginės paradigmos, tokios kaip ekopedagogika, menais grindžiamas aplinkosaugos švietimas ir STREAM/STEAM koncepcija, pateikia pagrindimą, kodėl kūrybinę praktiką reikia susieti su ekologiniais, socialiniais ir etiniais tvarumo aspektais. Empiriniai duomenys rodo, kad tvaraus vystymosi temos yra integruotos į visas meno sritis, nors ir skirtingais akcentais. Dažniausiai minėti tikslai buvo TVT 3 (Gera sveikata ir gerovė), TVT 12 (Atsakingas vartojimas ir gamyba), TVT 4 (Kokybiškas švietimas), TVT 16 (Taika, teisingumas ir stiprios institucijos) ir TVT 6 (Švarus vanduo ir sanitarija). Muzikos pedagogai savo praktiką linkę sieti su sveikata, gerove ir socialiniu įsitraukimu, atspindėdami emocinį ir bendruomenės stiprinimo pobūdį muzikos. Vizualiojo meno ir keramikos pedagogai akcentuoja ekologinį sąmoningumą, atsakingą medžiagų naudojimą ir aplinkosaugos klausimus, o kitų sričių, pvz., teatro, šokio ir medijų meno, pedagogai derina abu požiūrius tarpdisciplininiuose projektuose. Paklausti …
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: darnaus vystymosi tikslai
  topic: keywords
subject: meninis ugdymas
  topic: keywords
subject: pedagogų kompetencijos
  topic: keywords
subject: edukacinės praktikos
  topic: keywords
subject: tvarumo integracija
  topic: keywords
creator: Lina Pudžiuvelytė-Plienienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Lina Pudžiuvelytė-Plienienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 122
ending page: 134
doi: 10.52320/svv.v1iX.388

TREJŲ–KETVERIŲ METŲ AMŽIAUS VAIKO, TURINČIO ASD SUTRIKIMĄ, NEMALONIŲ EMOCIJŲ VALDYMAS DAILINĖJE VEIKLOJE
type: item
description: Autizmo spektro sutrikimas yra sudėtingas raidos sutrikimas, turintis įtakos socialinei sąveikai, bendravimui ir elgesiui. Pastaraisiais metais visame pasaulyje stebimas nuolatinis autizmo spektro sutrikimo atvejų augimas, todėl vis daugiau vaikų, turinčių šį sutrikimą, įtraukiama į bendrojo ugdymo programas. Lietuvos Respublikos švietimo politika suteikia galimybių specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems vaikams lankyti ikimokyklinio ugdymo įstaigas arčiau namų, todėl pedagogams tenka vis didesnė atsakomybė užtikrinti įtraukųjį ugdymą ir taikyti veiksmingus metodus. Dirbti su trejų–ketverių metų vaikais, turinčiais autizmo spektro sutrikimą, yra ypač sudėtinga, nes šiame amžiuje formuojasi pagrindiniai emociniai ir socialiniai įgūdžiai, o sunkumai reiškiant emocijas dažnai pasireiškia nerimu, baime ar pykčiu. Siekiant padėti šiems vaikams, itin svarbu sukurti struktūrizuotą, vizualiai aiškią ir nuspėjamą aplinką, kuri mažintų įtampą ir padėtų valdyti nemalonių emocijų raišką. Tyrime nagrinėjama, kaip meninė veikla gali tapti veiksmingu metodu emocijų reguliavimui stiprinti. Meninė veikla leidžia vaikams neverbaliai išreikšti savo jausmus, patirti sėkmės jausmą ir nusiraminti per spalvų, formų ir judesių sąveiką. Kūrymo procesas skatina savireguliaciją, mažina nerimą ir frustraciją, todėl gali būti itin svarbi emocinės gerovės ugdymo dalis. Tyrimo problema grindžiama tuo, kad vaikai, turintys autizmo spektro sutrikimą, dažnai patiria stiprias nemalonias emocijas, kurios apsunkina jų ugdymąsi, bendravimą ir dalyvavimą grupinėje veikloje. Šios emocijos ypač ryškios ankstyvajame amžiuje, kai emociniai gebėjimai dar tik formuojasi. Tyrime keliama problema, kad struktūrizuoto ugdymo principai ir vizualizacijos priemonės meninėje veikloje gali padėti vaikams valdyti nemalonių emocijų raišką, stiprinti savireguliaciją ir skatinti teigiamą emocinį atsaką. Tyrimo objektas – trejų–ketverių metų vaikas, turintis autizmo spektro sutrikimą, nemalonių emocijų raiška ir jų valdym…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: autizmas
  topic: keywords
subject: emocijos
  topic: keywords
subject: dailinė veikla
  topic: keywords
subject: struktūruotas ugdymas
  topic: keywords
subject: vizualizacija
  topic: keywords
creator: Inga Šaulitiene
rights: Autorių teisės (c) 2025 Inga Šaulitiene https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 197
ending page: 207
doi: 10.52320/svv.v1iX.386

ĮTRAUKIOJO UGDYMO ĮGYVENDINIMO GALIMYBĖS IKIMOKYKLINIO UGDYMO ĮSTAIGOJE: TĖVŲ PATIRTYS
type: item
description: Įtraukusis ugdymas šiandien yra plačiai vartojama sąvoka, reiškianti vaikų, turinčių negalią ar sutrikimų, įtraukimą į bendrą socializacijos ir ugdymosi procesą. Ši koncepcija atsirado kartu su švietimo reforma, kurios dalis – užtikrinti įtraukųjį ugdymą, grindžiamą lygybės ir nediskriminavimo principais. Įtraukusis ugdymas laikomas nuolat kintančiu procesu, orientuotu į ugdymo prieinamumą, kokybės gerinimą ir individualų vaiko poreikių atitikimą. Nors tema yra aktuali ir intensyviai tiriama, ypač pastarąjį dešimtmetį, tyrimų apie tėvų patirtis įtraukiojo ugdymo kontekste yra nedaug. Pateiktame tyrime siekta atskleisti tėvų patirtis, susijusias su įtraukiojo ugdymo įgyvendinimu ikimokyklinėse įstaigose, pasitelkiant teorinę literatūros analizę bei empirinį pusiau struktūruotą interviu metodą ir kokybinę turinio analizę. Tyrimo rezultatai parodė, kad tėvų patirtys yra įvairios, tačiau įtraukusis ugdymas teigiamai veikia vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių (SUP), ugdymosi procesus. Sėkmingai įtraukčiai būtinas nuolatinis tėvų, pedagogų ir kitų specialistų bendradarbiavimas. Tyrimas taip pat išryškino pagrindinius iššūkius: pedagogų pasirengimo darbui su vaikais, turinčiais SUP, stiprinimą; tėvų aktyvesnį įsitraukimą į ugdymo procesą; ugdymo sąlygų pritaikymą individualiems vaikų poreikiams; bei papildomų konsultacijų ir pagalbos teikimą tėvams.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: įtraukusis ugdymas
  topic: keywords
subject: ikimokyklinio ugdymo pedagogai
  topic: keywords
subject: specialieji ugdymosi poreikiai
  topic: keywords
subject: tėvai
  topic: keywords
creator: Roberta Vaičienė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Roberta Vaičienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 219
ending page: 235
doi: 10.52320/svv.v1iX.385

PATYČIŲ PROBLEMA IR JOS MAŽINIMO GALIMYBĖS PRIEŠMOKYKLINIAME AMŽIUJE
type: item
description: Problemos identifikavimas ir straipsnio aktualumas. Vis daugiau mokslinių įrodymų patvirtina, kad patyčios prasideda ikimokykliniame amžiuje (Swit, Blakely-McClure ir Kamper-DeMarco, 2023). Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis (2020), Lietuvos moksleiviai patiria daugiausia patyčių, palyginti su kitomis Europos šalimis. Ilgalaikės patyčios yra viena iš svarbiausių tyrėjų nagrinėjamų temų, kai kalbame apie mokyklinio amžiaus vaikus, tačiau patyčios atsiranda daug anksčiau, todėl vis labiau reikia kalbėti apie šią problemą jaunesniame ikimokykliniame amžiuje (Bistrong, Bradshaw, Morin ir Saracho, 2016). Todėl iškyla probleminis klausimas – kaip patyčių apraiškos pasireiškia ikimokyklinio amžiaus vaikams ir kokios yra galimybės mažinti patyčias? Darbo tikslas. Nustatyti patyčių problemą ir jos mažinimo galimybes ikimokykliniame amžiuje. Darbo uždaviniai (įvade apibrėžti uždaviniai perrašyti): teoriškai pagrįsti patyčių problemą ikimokykliniame amžiuje. Atlikti empirinį tyrimą, siekiant nustatyti pedagogų požiūrį į patyčių problemą ir jos mažinimo galimybes. Darbo projekto metodai. Mokslinės literatūros analizė, interviu (žodinis), duomenų apdorojimo metodai – apibendrinimas ir turinio analizė. Tyrimo organizavimas – siekiant atskleisti patyčių problemą ir jos mažinimo galimybes ikimokykliniame amžiuje Kauno lopšelyje-darželyje „X“, 2025 m. kovo–balandžio mėn. buvo atliktas užsakomasis tyrimas. Švietimo įstaiga, suprasdama patyčių problemos aktualumą ir siekdama rasti problemos mažinimo galimybių savo organizacijoje, užsakė tyrėjams atlikti šį tyrimą, kuriuo siekiama įvertinti ugdymo kokybę, veiksmingų ugdymo aplinkų kūrimą, sėkmingą tėvų ir pedagogų bendradarbiavimą bei įtraukiojo ugdymo įgyvendinimo efektyvumą. Tyrimo imtis – 15 ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo pedagogų, dirbančių lopšelyje-darželyje „X“, buvo apklausti gyvų susitikimų metu. Tyrime buvo taikyta tikslinė (kriterinė) atranka, nes dalyviai buvo atrinkti pagal tyrimo tikslui svarbi…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: patyčios
  topic: keywords
subject: patyčių prevencija
  topic: keywords
subject: pedagogai
  topic: keywords
subject: priešmokyklinis amžius
  topic: keywords
subject: ugdymas
  topic: keywords
creator: Algimantas Bagdonas
creator: Aurėja Šarkauskaitė
rights: Autorių teisės (c) 2025 Algimantas Bagdonas, Aurėja Šarkauskaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-16
publication date: 2025-12-16
starting page: 186
ending page: 196
doi: 10.52320/svv.v1iX.383

IŠŠŪKIAI IR GALIMYBĖS DIRBTINIO INTELEKTO ĮGYVENDINIMUI TURIZME: ETINĖ IR TECHNOLOGINĖ PERSPEKTYVOS
type: item
description: Greitas dirbtinio intelekto (DI) technologijų integravimas į turizmo pramonę sukėlė keliautojų entuziazmą ir nerimą. Šiame tyrime nagrinėjamas dvigubas DI vaidmuo turizme, jo potencialas pagerinti turistų patirtį ir etinės dilemos, susijusios su jo įgyvendinimu. Tyrimo problema apima klausimus, kaip DI valdomos personalizuotos paslaugos veikia turistų pasitenkinimą, etinius duomenų privatumo aspektus ir keliautojų iššūkių bei galimybių suvokimą. Pagrindinis šio tyrimo tikslas – ištirti DI poveikį turizmo patirčiai, sutelkiant dėmesį į tris pagrindines sritis: (1) turistų pasitenkinimo didinimą per DI valdomas personalizuotas paslaugas, (2) etines dilemmas, kylančias dėl duomenų privatumo problemų, ir (3) keliautojų suvokimą apie iššūkius ir galimybes, susijusias su DI įgyvendinimu turizmo sektoriuje. Norint pasiekti šiuos tikslus, buvo taikoma kiekybinė tyrimo metodologija, naudojant internetinę anketinę turistų apklausą, kurie savo kelionių metu naudojosi DI paslaugomis. Tyrimas, atliktas su 142 dalyviais, apklaustais Albanijoje 2024 metų liepos ir rugpjūčio mėnesiais, orientuojasi į turistų suvokimą apie DI valdomų paslaugų privalumus ir rizikas, ypatingą dėmesį skiriant personalizavimui, privatumui ir technologiniams barjerams, ribojantiems DI plėtrą. Duomenų analizė buvo atlikta naudojant JASP versiją 0.19.1.0, kuri suteikia tvirtas statistines galimybes hipotezių tikrinimui. Naudojant 95 % pasitikėjimo intervalą, buvo nustatyta rezultatų reikšmingumas, užtikrinant griežtą kintamųjų ryšių tyrimą. Pagrindiniai rezultatai rodo, kad DI valdomos personalizuotos paslaugos žymiai pagerina turistų pasitenkinimą ir bendrą kelionių patirtį. Turistai išreiškė pageidavimą gauti paslaugas, pritaikytas jų individualiems poreikiams, rodančius, kad DI integracija padidina klientų lojalumą ir teigiamas kelionių patirtis. Priešingai, tyrimas identifikavo svarbias etines dilemas ir duomenų privatumo problemas, susijusias su DI technologijomis turizme. Dauguma respondentų išreiškė…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: dirbtinis intelektas turizme
  topic: keywords
subject: personalizuota patirtis
  topic: keywords
subject: duomenų privatumas
  topic: keywords
subject: etiniai klausimai
  topic: keywords
subject: technologiniai iššūkiai
  topic: keywords
creator: Anxhela Ferhataj
creator: Fatmir Memaj
rights: Autorių teisės (c) 2024 Anxhela Ferhataj, Fatmir Memaj https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 217
ending page: 231
doi: 10.52320/svv.v1iIX.357

ŠIUOLAIKINIŲ TECHNOLOGIJŲ ĮTAKA LANKYTINŲ VIETOVIŲ TURISTINIAM PATRAUKLUMUI
type: item
description: Inovacijoms imlių vartotojų kuriami paklausos pokyčiai lemia ir atitinkamas turizmo sektoriaus transformacijas. Sparti technologijų pažanga ir didėjantis technologinių sprendimų prieinamumas tiek turizmo verslo atstovams, tiek keliautojams didina turizmo sektoriaus inovatyvumą. Šiuolaikinės technologijos suteikia vartotojui daugiau pasirinkimo galimybių, o paslaugų teikėjai gali operatyviau dalintis naujais pasiūlymais, tuo skatindami potencialių lankytojų susidomėjimą ir prisidėdami prie lankytinos vietovės patrauklumo stiprinimo. Tyrimo tikslas – įvertinti, kokią įtaką šiuolaikinės technologijos daro lankytinos vietovės turistiniam patrauklumui. Tyrimo metodai: mokslinės literatūros sisteminė kritinė analizė, apklausa raštu, tyrimo rezultatų sisteminė lyginamoji analizė. Mokslinėje literatūroje lankytinos vietovės turistinis patrauklumas apibrėžiamas kaip lankytinos vietovės gebėjimas teikti socialines, fizines ir ekonomines naudos formas ir pasitenkinimą turistui, išskiriant tris pagrindines lankytinos vietovės turistinį patrauklumą formuojančias dedamąsias: gamtinę aplinką, socialinę aplinką ir infrastruktūrą. Šiuolaikinių technologijų taikymas, kuriant lankytinos vietovės turistinį patrauklumą, daugiausia siejamas su virtualių bendruomenių kūrimo ir turizmo pasiūlos suasmeninimu. Virtualios bendruomenės leidžia žmonėms bendrauti, gaunant informaciją ir ja dalinantis. Inovatyvių technologijų diegimas padeda turizmo paslaugų teikėjams išanalizuoti turistų pirkimo modelius, profilius ir pageidavimus ir pasiūlyti vartotojui individualizuotas paslaugas, atitinkančias vartotojo lūkesčius. Atlikus turistų iš Lietuvos ir užsienio apklausą, nustatyta, kad turistai iš užsienio vertina šiuolaikines technologijas kaip idėjų, ką aplankyti, šaltinį ir patogesnę paslaugų užsakymo galimybę, o turistai iš Lietuvos pažymi komunikacinę šiuolaikinių technologijų naudą. Tiek turistai iš Lietuvos, tiek turistai iš užsienio sutinka su tuo, kad šiuolaikinių technologijų taikymas turi …
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: lankytina vietovė
  topic: keywords
subject: turistinis patrauklumas
  topic: keywords
subject: šiuolaikinės technologijos
  topic: keywords
creator: Daiva Labanauskaitė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Daiva Labanauskaitė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 114
ending page: 121
doi: 10.52320/svv.v1iIX.356

SENSORINIS MARKETINGAS: VIZUALINIŲ STIMULŲ ĮTAKA PIRKIMO KETINIMUI INTERNETU
type: item
description: Šis straipsnis nagrinėja sensorinio marketingo svarbą ir vizualinių dirgiklių poveikį vartotojų pirkimo ketinimams internetinės prekybos kontekste. Sensorinis marketingas apibrėžiamas kaip strategija, įtraukianti vieną ar kelis pojūčius – regą, klausą, kvapą, skonį ir lytėjimą – siekiant paveikti vartotojų sprendimus ir elgseną. Tačiau internetinėje prekyboje, kur vartotojai negali fiziškai patirti produkto, rega tampa pagrindiniu pojūčiu, leidžiančių įvertinti produkto savybes ir sumažinti neapibrėžtumą. Vizualiniai dirgikliai, tokie kaip aukštos kokybės, informatyvūs, estetiškai patrauklūs ir socialinį ryšį perteikiantys produktų vaizdai, yra itin svarbūs vartotojų įsitraukimui ir pirkimo sprendimams. Straipsnyje pabrėžiama, kad emocinis įsitraukimas, estetinė produkto vaizdų patrauklumas ir jų gebėjimas sukurti socialinio artumo pojūtį yra pagrindiniai veiksniai, skatinantys teigiamą vartotojų elgseną. Produktų vaizdai, kurie kelia teigiamas emocijas, skatina ne tik impulsyvų pirkimą, bet ir formuoja lojalumą prekės ženklui. Estetiškai patrauklūs, profesionaliai pateikti vaizdai didina produkto suvokimą kaip kokybiško, o tai tiesiogiai veikia vartotojų sprendimų priėmimą. Be to, socialinio artumo aspektas, sukurtas įtraukiant produktų naudojimo kontekstus ar modelius, leidžia vartotojams geriau įsivaizduoti, kaip produktas pritaikomas jų gyvenime, o tai didina pirkimo ketinimus. Straipsnyje remiamasi Stimulo-Organizmo-Reakcijos (SOR) modeliu bei mentalinio vaizdavimo teorija, kurios padeda atskleisti, kaip vizualiniai dirgikliai per emocinius atsakus formuoja vartotojų elgesį. Išvadose pabrėžiama, kad strateginis vizualinės prezentacijos naudojimas yra esminis veiksnys internetinėje prekyboje, leidžiantis gerinti vartotojų pasitenkinimą, skatinti spontanišką pirkimą ir stiprinti emocinį ryšį su prekės ženklu.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: vizualiniai stimulai
  topic: keywords
subject: sensorinis marketingas
  topic: keywords
subject: pirkimo internetu ketinimas
  topic: keywords
subject: SOR modelis
  topic: keywords
creator: Saidas Rafijevas
creator: Indrė Razbadauskaitė-Venskė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Saidas Rafijevas, Indrė Razbadauskaitė-Venskė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 155
ending page: 161
doi: 10.52320/svv.v1iIX.355

SAVANORIŠKOS VEIKLOS ESMĖ, NAUDA IR MOTYVAI: TEORINĖ APŽVALGA
type: item
description: Jau kelis dešimtmečius tarptautiniuose ir nacionaliniuose dokumentuose bei mokslininkų ataskaitose pabrėžiama savanoriškos veiklos svarba. Tyrėjai teigiamai vertina vyriausybės dėmesį savanoriškos veiklos skatinimui ir palengvinimui, tačiau taip pat pastebi sunkumus, kylančius paverčiant dokumentus praktika. Todėl straipsnyje siekiama teoriškai išanalizuoti savanorystės esmę, naudą ir motyvus. Tikslams pasiekti pasitelkta dokumentų ir mokslinės literatūros analizė. Analizė rodo, kad apibūdindami savanorystę autoriai dažniausiai vartoja sąvokas veikla, visuomenė, laikas, savanoris, socialinis, laisvas, žmogus, visuomenė, nauda, savanoris, draugas, darbas, amžius ir kt. Literatūros analizė atskleidė šiuos savanoriškos veiklos bruožus: ji yra nemokama ir neprivaloma; gali būti organizuota ir neformali; tai veikla, kuriai reikalingi ištekliai; ji yra naudinga ir priklauso nuo motyvatorių veiksmingumo. Savanoriška veikla sujungia asmeninę naudą ir poveikį visuomenei, skatina bendradarbiavimą, socialinę įtrauktį ir atsparumą, kartu didindama asmeninę gerovę. Jauniems žmonėms ji suteikia galimybę tobulinti įgūdžius, ieškoti karjeros galimybių ir įgalinti save, aktyviai prisidedant prie prasmingų tikslų. Vyresnio amžiaus žmonėms ji suteikia tikslą, ryšį ir galimybę dalytis savo patirtimi, stiprina fizinę ir psichinę sveikatą ir kartu padeda kovoti su vienatve.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: savanoriškos veiklos esmė
  topic: keywords
subject: savanoriškos veiklos nauda
  topic: keywords
subject: savanoriškos veiklos motyvatoriai
  topic: keywords
creator: Jurgita Paužuolienė
creator: Ilvija Pikturnaitė
creator: Saidas Rafijevas
rights: Autorių teisės (c) 2024 Ilvija Pikturnaitė, Jurgita Paužuolienė, Saidas Rafijevas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 144
ending page: 154
doi: 10.52320/svv.v1iIX.354

ŠVIETIMO POLITIKA IR ŽINIOMIS GRINDŽIAMA EKONOMIKA: GRUZIJOS ATVEJIS
type: item
description: Gruzija palaipsniui pereina prie žinių ekonomikos (ŽE). Šiame tyrime nagrinėjamas ryšys tarp vyriausybės išlaidų švietimui ir mokinių skaičiaus Gruzijoje, daugiausia dėmesio skiriant šalyje vykdomoms švietimo reformoms. Tyrimu siekiama įvertinti, kokiu mastu padidėjusios valstybės investicijos į švietimą paveikė stojančiųjų į tris švietimo lygius (pradinį, vidurinį ir aukštąjį) rodiklius. Kadangi trūksta istorinių ir netikslių statistinių duomenų nuo 1990 m. iki 2006 m., atliekama longitudinė duomenų analizė nuo 2006 m. iki šių dienų, ypatingą dėmesį skiriant dviem skirtingiems laikotarpiams: 2006-2016 m. ir 2016 m. - dabartis, taip pat svarbu pažymėti, kad Gruzija 2005 m. prisijungė prie Bolonijos proceso ir įsteigė EHEA (Europos aukštojo mokslo erdvę). Metodologiškai regresinė analizė naudojama siekiant kiekybiškai įvertinti švietimo išlaidų poveikį stojančiųjų skaičiui, kontroliuojant kitus socialinius ir ekonominius kintamuosius. Išvados atskleidžia teigiamą, nors ir pavėluotą, koreliaciją tarp švietimo išlaidų ir stojančiųjų skaičiaus didėjimo, o reikšmingiausias pagerėjimas pastebėtas laikotarpiu po 2016 m., kuris sutapo su intensyvesnėmis reformų pastangomis ir vyriausybės prioriteto teikimu švietimui. Vis dėlto tyrime pripažįstama, kad jis gali nevisiškai atspindėti tikrąją priėmimo į mokyklas rodiklių priklausomybę nuo išlaidų, nes neįtraukti kiti įtakingi veiksniai, pavyzdžiui, demografiniai pokyčiai ir ekonominės sąlygos. Nepaisant šių trūkumų, analizė iš dalies, tačiau iš esmės paaiškina pagrindinį ryšį tarp vyriausybės išlaidų ir mokinių skaičiaus.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: švietimo politika
  topic: keywords
subject: reformos
  topic: keywords
subject: viešosios investicijos
  topic: keywords
subject: žinių ekonomika
  topic: keywords
subject: Gruzija
  topic: keywords
creator: Natia Zedginidze-Jishkariani
creator: Shalva Gachechiladze
rights: Autorių teisės (c) 2024 Natia Zedginidze-Jishkariani, Shalva Gachechiladze https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 207
ending page: 216
doi: 10.52320/svv.v1iIX.353

SAVIREALIZACIJOS GALIMYBĖS KARJEROJE IR JŲ SĄSAJOS: SVEIKATOS PRIEŽIŪROS SPECIALISTŲ PATIRTYS
type: item
description: Straipsnyje analizuojamos sveikatos priežiūros specialistų patirtys apie savirealizacijos ir karjeros galimybes, pagrindžiant jų tarpusavio sąsajas. Kokybinio tyrimo esminių radinių analizė atskleidė, kad: sveikatos priežiūros specialistų savirealizacijos karjeroje patirtis yra įvairi, sąlygojama jų kompetencijų, tikslų, norų, galimybių, sudaromų sąlygų, gebėjimų pažinti save ir karjeros galimybes, pačiam priimti karjeros sprendimus, planuoti ir realizuoti karjerą, prisiimant atsakomybę už asmeniškai valdomą karjeros procesą; sveikatos priežiūros specialistams sudaromos tiek horizontalios, tiek vertikalios karjeros galimybės, atliepiančios tiek asmeninės, tiek organizacinės karjeros poreikius; sveikatos priežiūros specialistai prioritetą teikia horizontaliajai karjeros krypčiai, įgyjamai mokymosi bei tobulėjimo patirčiai, aktualizuodami vidinį komfortą, pozityvų emocingumą, pasitenkinimą veikla, jos prasmės atradimą, karjeros ir kitų jiems aktualių gyvenimo sričių harmonizavimą. Teorinės prieigos ir atliktas kokybinis tyrimas patvirtino savirealizacijos ir karjeros sąsajų pagrįstumą: karjera ir savirealizacija yra visą gyvenimą trunkantis tobulėjimo procesas, apimantis nuostatas, įgūdžius, gebėjimus, vertybes, asmenybės savybes; karjeros ir savirealizacijos holistinė raiška sukuria darbo prasmę ir gyvenimo pilnatvę, didina savivertę ir pasitikėjimą savimi, teikia emocinį ir pragmatinį pasitenkinimą, motyvuoja siekti veiklos rezultatų ir kokybės, užtikrina sveikatos priežiūros specialistų sėkmingos savirealizacijai karjeros galimybių tęstinumą.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: savirealizacija
  topic: keywords
subject: asmeninė karjera
  topic: keywords
subject: karjeros savivalda
  topic: keywords
subject: mokymasis visą gyvenimą
  topic: keywords
subject: sveikatos priežiūros specialistų patirtys
  topic: keywords
creator: Gitana Tolutienė
creator: Aivaras Anužis
creator: Birutė Rakauskienė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Gitana Tolutienė, Aivaras Anužis, Birutė Rakauskienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 193
ending page: 206
doi: 10.52320/svv.v1iIX.352

TĖVŲ IŠSILAVINIMO ĮTAKA UGDANT VAIKO EMOCINĮ INTELEKTĄ JAUNESNIAME MOKYKLINIAME AMŽIUJE (6-11 M.)
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjama, ar tėvų išsilavinimas turi įtakos ugdant vaiko emocinį intelektą jaunesniame mokykliniame amžiuje. Šiuolaikiniame pasaulyje vyrauja nuomonė, kad aukštesnio išsilavinimo tėvai gali užauginti emociškai intelektualesnį vaiką. Tačiau emocinis išprusimas ne visada yra susijęs su aukštu intelekto koeficientu. Straipsnyje analizuojama emocinio intelekto samprata ir raiška, stengiamasi pagrįsti tėvų išsilavinimo įtaką, ugdant vaiko emocinį intelektą, pateikiami emocinio intelekto ugdymo ypatumai ir galimybės šeimoje, bei pateikiami atlikto kiekybinio tyrimo, kuriame dalyvavo respondentai (tėvai), auginantys jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikus ir yra įgiję skirtingą išsilavinimą, rezultatai ir jų interpretacija. Tyrimo rezultatai patvirtino, jog tėvai, turintys aukštesnį išsilavinimą, labiau rūpinasi vaiko emociniu ugdymu. Jiems svarbesni tokie vaiko gebėjimai, kaip mokėjimas drąsiai reikšti savo nuomonę, sunkumų įveika ir savęs pažinimas. Šie tėvai dažniau taiko vieną iš svarbiausių emocinio intelekto metodų – padeda vaikui išmokti valdyti neigiamas emocijas ir stresines situacijas.
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: emocinis intelektas
  topic: keywords
subject: jaunesnysis mokyklinis amžius
  topic: keywords
subject: išsilavinimas
  topic: keywords
subject: šeima
  topic: keywords
subject: ugdymas
  topic: keywords
creator: Viktorija Stadnik
creator: Giedrė Slušnienė
rights: Autorių teisės (c) 2024 Viktorija Stadnik, Giedrė Slušnienė https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-09
publication date: 2025-04-09
starting page: 184
ending page: 192
doi: 10.52320/svv.v1iIX.351